— 25 — 



1 cm.), fra hvilke de vegetative Forgreninger og Blomsterstandene 

 udgaar, og hvor de assimilerende Blade har deres Plads. Naar de 

 assimilerende Blade har udfoldet sig, indtræder Skudspidsen i en 

 midlertidig Hviletilstand, som i det ydre giver sig til Kende, ved at 

 Endeknoppen er meget mindre og tyndere end paa Skud, der er i 

 Udvikling. Saavidt er Forholdet det samme som hos Bh. conjugata. (Se 

 p. 17—18.) Men der er den Forskel, at medens Skuddet hos denne 

 ogsaa i følgende Væxtperioder voxede videre med korte Internodier og 

 kun undtagelsesvis senere dannede vegetative Forgreninger, saa er 

 dette oftere Tilfældet hos Bh. mucronata. Efter Hvileperioden 

 voxer Skuddet videre, og i Begyndelsen er der store Mellemrum 

 (4—5 cm.) mellem Bladparrene, de derpaa følgende Internodier af- 

 tager i Længde, og endelig kommer et Stykke med meget korte 

 Mellemrum (knap lem.); fra denne kortleddede Del finder Forgre- 

 ning og Blomsterstandsdannelse Sted. Hos Bh. conjugata bøjer de 

 vandrette Skuds Spidser stedse opad og fortsætter Væxten i lodret 

 Retning; men hos nærværende- Art er Skudspidserne, især paa de 

 nedre Grene, ofte vandrette. Det er da Reglen, at jo mere vandret 

 en Gren er stillet, desto længere er dens første Internodier; paa de 

 vandrette Grene udvikles kun een af et Bladpars Knopper til Skud, 

 men paa de mere opadrettede dannes der ofte Grene fra begge 

 Bladaxlerne, og undertiden kan 3—4 Grene udgaa fra Stængelens 

 kortleddede Del, et Forhold, der ikke er sædvanligt hos Rhizophora- 

 ceerne i Mangroven, som gennemgaaende er meget sparsomt for- 

 grenede. 



Bladene (Fig. 43). 



Bladpladens Længde. . . 14 — 18 cm. 

 Bladstilkens Længde... 3,5—4,6 - 

 Bladpladens Bredde .. . 7,5—10 - 



Bladene er større end hos noget andet af Mangrovens Træer; 

 de er spidse i begge Ender, ovale eller bredt-ovale. Paa Oversiden 

 er de mørkegrønne med liden Glans (langt mindre end hos Rh. 

 conjugata, hvis Blade de i levende Tilstand overhovedet slet ikke 

 ligner); paa Undersiden er de meget lyst grønne og ganske matte 

 (uden Glans). Undersiden er tæt besat med smaa sorte Punkter, 

 som er meget tydelige; disse findes, som nævnt, ogsaa hos Rh. con- 

 jugata og ses med blotte Øjne ogsaa let hos denne, medens de 

 ikke er tydelige hos Bruguiera- Arterne. 



