— 71 — 



Smaabladene er yderst kortstilkede (Stilken indtil 0,5 cm. lang), 

 bredt ægdannede, afrundede ved Basis og tilspidsede mod Spidsen; 

 de har deres største Bredde ved Midten eller lidt under denne. 

 Paa Oversiden er Bladene glinsende grønne, men af en noget lysere 

 Farve end sædvanlig hos Mangrovetræerne, paa Undersiden er de 

 meget matte, lysgrønne og med et tæt Nervenet. 



Løvbladene er her ikke indskrænkede til de resp. Skudgenera- 

 tioners Ender, men sidder med ret store Mellemrum jævnt fordelte 

 ned langs Skuddet, og de først i Skudperioden dannede Løvblade 

 naar den samme Størrelse og Udvikling som de senere. Med Und- 

 tagelse af Hovedgrenene er de fleste Grene mere eller mindre vand- 

 rette. Bladene udgaar under en stor Vinkel med Skuddet (Blad- 

 stilkens Vinkel med Skuddet henimod 90°). Smaabladenes Vinkel 

 med Hovedbladstilken retter sig efter deres Plads o: de nedre 

 Smaablade danner en større, de øvre en mindre Vinkel med 

 Hovedbladstilken, der i denne Henseende forholder sig som en 

 Gren med Blade. 



Bladenes Stilling til Horizonten er meget forskellig efter Gre- 

 nens Retning og deres Plads paa Grenen, og Bladstilkene kan som 

 Følge deraf staa i alle tænkelige Retninger. Undersøger man et 

 Blad, hvis Stilk staar vandret, vil man finde, at dets Smaablades 

 Flader ikke ligger i een horizontal Plan, men dels at deres korte 

 Bladstilke er noget opadkrummede, saa at Smaabladets Midtnerve 

 kommer til at pege skraat opad, dels at Smaabladets to Halvdele 

 danner en Vinkel (paa henimod 90°) med hinanden paa lignende 

 Vis som f. Ex. hos Ipomæa pes capræ's Blade, hvad der er omtalt 

 og afbildet af Warming (Halofytstudier, p. 177, Fig. 3). Herved 

 opnaas det, at de lodrette, kraftigst virkende Solstraaler træffer 

 Bladfladerne under en langt mindre Vinkel, end hvis hele Flade- 

 arealet af Smaabladene laa i samme Plan, og i samme Retning 

 virker naturligvis det Forhold, at Smaabladene er skraat opadrettede. 

 løvrigt er den omtalte Ombøjning af Smaabladenes Plader om 

 Midtnerven at finde overalt, hvilken Stilling end Hovedbladstilken 

 indtager til Horizonten, hvorimod Smaabladenes Retning er afhængig 

 af Hovedbladnervens. Er denne skraat opadrettet, krummes Smaa- 

 bladenes Stilke ikke opad, som vi fandt var Tilfældet, naar 

 den stod vandret, eller i alt Fald i langt mindre Grad; er den 

 (som hos Blade paa Skuddets Underside) skraat nedadrettet, finder 

 der heller ingen Krumning Sted, og Smaabladenes Stilling bliver 

 da saa at sige den omvendte af den hos de skraat opadrettede 



