— 11 — 



angiver Længden af den sidste løvbladløse Del af Skuddet, som 

 ender i Blomst. 



Det er dog ikke altid, at Væxtpunktet efter at have fungeret 

 i een Væxtperiode standser sin Udvikling; det kan ogsaa voxe 

 videre i de følgende Væxtperioder, men dog i alle Tilfælde kun i 

 meget faa, og hyppigt ændrer det i næste Periode sin Retning (se 

 nedenfor S. 78). Grenene findes henimod Skuddenes Ender under 

 Blomsterstanden, oftest kun i meget ringe Antal (0—4). I Reglen 

 udvikles begge Axelknopperne af det øverste Løvbladpar, saa 

 at en tilsyneladende Gaffelgrening fremkommer, efter at den blom- 



Fig. 35. Sonner at ia alba. 

 Fotografi af en 4 Skudgenerationer gammel, lodret Gren, hvis Væxt er standset 

 af en terminal Blomsterstand. Navnlig paa de to Blade længst til venstre ses 

 tydeligt, hvorledes det ved Bøjninger og Vridninger i Stilkene er opnaaet, at 

 Pladerne staar lodret i Profilstilling (i dette Tilfælde i Meridianen); Bladene er 

 delvis beskadigede af Insekter. Stærkt formindsket. 



strende Del af Skuddet er forsvundet. Grenenes Vinkel med Moder- 

 axen er meget stor, ca. 60° og derover, og Forgreningen faar derfor 

 en aaben Karakter, idet Grenene ligesom spærres ud fra hinanden. 

 Selv om Hovedskuddet ikke standser sin Væxt, fremkommer der 

 alligevel ofte gaffelformet Forgrening, idet kun eet Sideskud udvikles, 

 medens .Endeskuddet indtager den Retning, som det her udviklede 

 andet Sideskud plejer at have (se Fig. 37 b). Men det er ogsaa 

 meget almindeligt, at Hovedskuddet ender med Blomsterstand og 

 derved afslutter sin Væxt, medens kun det ene Sideskud kommer 

 til Udvikling, og heraf følger, at Grenene ofte faar Form som brudte 



