— 278 — 



gode Modertræer, har sandsynligvis Indvirkning paa den Bevoks- 

 ning, der frembringes; Individets medfødte Egenskaber eller Anlæg 

 vil vistnok have en hidtil ikke i tilstrækkelig Grad paaagtet Be- 

 tydning. 



Naar man sorterer et Parti Agern efter Størrelse, har jeg saa- 

 ledes set, at det store Frø giver de største Planter, og jeg har 

 haft Lejlighed til at se en udpræget Forskel paa Udviklingen af 

 Planter af danske Agern og Planter af Agern med sydlig Herkomst 

 udsaaede paa samme Sted paa Bregentved, saaledes at der mellem 

 den i Hovedsagen af Frø af dansk Avl fremkomne Bevoksning 

 fandtes smaa Enklaver af Planter hidrørende fra sydlige (franske) 

 Agern; det har da vist sig, at disse sidste i Oktober til 

 November bevarer den grønne Farve paa Løvet længe efter, at de 

 øvrige Ege er affarvede; Bevoksningen kan om Efteraaret i sin 

 Helhed have en gulbrun Farve, men saa langt som det fremmede 

 Frø er saaet, findes bestemt afgrænsende Smaapletter med Blade 

 af en dyb mørkegrøn Farve, og dette har gentaget sig i over 

 10 Aar. Den Omstændighed, at disse Ege saa sent afslutter 

 Væksten, har tillige bevirket, at Topskuddet, dersom der indtræder 

 tidlig Efteraarsfrost, ikke modnes, og det hænder derfor ofte, at de 

 kan staa med visne Aarskud, selv om i\.arskuddene hos de omgivende 

 unge Træer af dansk Herkomst er friske. 



Men der er hidtil fra Skovbrugernes Side ikke lagt megen Vægt 

 paa Frøets Afstamning, skønt den mangesidige Anvendelse, som 

 Læren om Arvelighed har faaet i Landbrug og Havebrug, burde 

 opfordre dertil; vi kender sædvanlig ikke Frøets Afstamning, og 

 er vist ofte udsatte for, at kun en ringe Del stammer fra gode 

 Modertræer; at der dog findes noget, tør man vel nok anse for 

 sandsynligt, og at der vil være et større absolut Antal i et større 

 Parti Frø end i et mindre, kan jo ikke betvivles, saa der kunde 

 være en Del der taler for, at Kulturernes Tæthed af denne Grund 

 kunde paavirke Bevoksningen, idet man med den større Tæthed 

 faar et rigere Udvalg af gode Stammer. 



Ogsaa paa dette Punkt forekommer det mig, at der synes at 

 bestaa en Forskel hos vore Træarter, og at dette maaske tildels 

 kunde forklare , at Kulturens Tæthed i visse Tilfælde er saa 

 aabenbart gavnlig, i andre Tilfælde ikke; det kunde se ud, som om 

 der hos nogle Træarter mellem et vist Antal Planter kun fandtes 

 et ringe Antal Individer med udmærkede Egenskaber: Tilbøjelighed 

 til kraftig og regelmæssig Vækst, medens hos andre disses Antal 



