— 322 — 



c. 11 □ Km. stor, og endelig 10 Km. NV. for denne den c. 300 Tdr. 

 Land store Vejre. 



Havet mellem Øerne er meget grundt, kun pletvis indtil tre 

 Favne; større Dybder, 8—10 Favne, træffes dog imellem Skalø og 

 Raagø og i „Staaldybet" mellem Raagø-Fejø og Lolland. Bunden 

 er vistnok overalt, hvor Dybden er tilstrækkelig, dækket af Zostera; 

 Fiskerne sagde mig, at i Staaldybet er der Tang (o: Zostera) paa 6 

 Alens Længde; i alle Tilfælde findes der meget kraftige Bevoksninger. 

 Paa og mellem løsrevne Dele af Zostera herfra fandt jeg flere Slags 

 Alger: Furcellaria fastigiata, Rhodomela subfusca. Chordaria sp. 

 med flere 1 ). Paa Sten paa Bunden Hildenbrandtia og smaa lave 

 Individer af Fucus vesiculosus. Denne naar paa lavere Vand en 

 temmelig anselig Størrelse, og her findes Chorda filum ogsaa i 

 rigelig Mængde, medens Zostera her kun optræder pletvis og bliver 

 med aftagende Dybde kortere; inde ved Kysten paa c. 1 — IV2 Fod 

 Vand træffes yderst spredt kun den spæde Form var. stenophylla. 

 Herinde er den almindeligste Plante Ruppia rostellata, der overalt, 

 hvor der er ren, fast Sandbund, danner smukke, undersøiske Enge. 

 I disse Ruppiabevoksninger findes i stor Mængde forskellige Alger. 

 Særlig almindelige er to Arter af Cefamium, den ene fmtløvet, 

 dannende kuglerunde, appelsinstore Klumper (G 1 , tenuissimum), den 

 anden meget grovere og i større, uregelmæssige Klumper (C. 

 n "ubrum); desuden forekommer en Polysiphonia Art, Furcellaria 

 fastigiata, ligesom Chorda og Fucus heller ikke mangler her. Endelig 

 saas paa Stenene lige ved Bredden et Par Enteromorpha Arter og 

 Cladophora gracilis. Paa Østsiden af Fæmø var Sandet under 

 Vandet mellem de Kamme, der dannes af Bølgeslaget, smukt lyse- 

 rødt af Svovlbakterier. Af Gharaceer og Potamogeton pectinatus 

 har jeg intet set ved Øernes Kyster. 



Øernes Kyster har, naar bortses fra Vejrøs, paa store Stræk- 

 ninger det samme, monotone Udseende. Nærmest Vandet en 

 Bræmme af opskyllet Tang, dernæst en undertiden meget kraftig 

 Bevoksning af Atriplices, særlig af A. littoralis, men ogsaa A. patula, 

 A. hastata og A. calotheca forekommer almindeligt. Derpaa følger 

 en smal (2 — 3 M.), gruset, stenet Bred med en mest aaben Vegeta- 

 tion af forskellige Arter, eller ogsaa kan Matricaria inodora v. mari- 

 tima danne hele Vegetationen. Paa lange Strækninger paa Fejø og 



') Flere af de indsamlede Alger er godhedsfuldt bestemte af Hr. Dr. phil. 

 Kolder up Rosenvinge. 



