— 356 — 



ß. Candollei-Grruppen (B. Gandollei-Typen). 

 1. B. Candollei Wall. l ) (Fig. 2 og 3). 



De mellemste Stængelblade. Mellem Midtnerven og de 

 inderste Sidenerver: Fra Midtnerven udgaar temmelig tæt efter 

 hverandre og under en spids Vinkel (c. 30° — 40°) fra denne næsten 

 ret forløbende, fremadrettede Binerver (1ste Hovedform). Vi har 

 3 Tilfælde at skelne imellem: 1. kan Binervens yderste Ende ikke 

 paavises, eftersom den jævnt gaar over i Nervenettet; 2. kan Bi- 

 nerven følges, indtil den støder op til Ryggen af den foranværende 

 Binerve; 3. kan den danne en direkte Forbindelse mellem Midt- 

 nerven og nærmeste Sidenerve, hvilket Forhold er hyppigst i Spidsen 

 af Bladet (2det og 3dje Tilfælde ses ikke paa den paagældende 

 Figur (Fig. 2)). Disse fremadrettede Binerver afgiver Grene (Nerver 

 af 3dje Orden) til begge Sider, hvorved de forbindes med Side- 

 nerverne. De Grene, som disse Nerver af 3dje Orden afgiver, er 

 nærmest at anse for at høre til Nervenettet. 



Mellem Sidenerverne indbyrdes og mellem disse og Randen af 

 Bladet. Mellem Sidenerverne indbyrdes har vi endnu dels typiske 

 fremadrettede Binerver dels Overgangsformer til direkte Anasto- 

 moser. Henimod Spidsen af Bladet, hvor Mellemrummene er korte, 

 bliver imidlertid typiske Anastomoser de overvejende. Udsprings- 

 vinklen er for alle disse Nervers Vedkommende noget større end i 

 foregaaende Tilfælde. Forløbet af de typiske fremadrettede Binerver 

 og Overgangsformerne til direkte Anastomoser er her tillige kortere ; 

 af og til ses Antydninger af Binerver med dobbelt Rod. Mellem 

 Bladranden og yderste Sidenerver har vi paa de bredeste Steder 

 i Hovedsagen samme Forhold som mellem Sidenerverne indbyrdes 

 — paa de smallere Steder, der, hvor en Sidenerve er ved at for- 

 svinde, faar vi Anastomoser af 2den Art, Gaffelbinerver, H-formede 

 Figurer samt utallige Kombinationer mellem disse. Jo mere vi 

 nærmer os Bladranden fra Midten af Bladet, desto mere overvejende 

 bliver Anastom oserne og i det Hele taget den tværgaaende Nervation. 

 Aarsagen hertil er dels den Omstændighed, at Mellemrummene 

 mellem Nerverne bliver smallere udefter — dels den, at de yderste 

 Dele af Bladet behøver større Afstivning end de indre. Der er 

 neppe nogen Tvivl om, at direkte Anastomoser, Gaffelbinerver etc. 

 yder en saadan bedre end de egentlig fremadrettede Binerver. 



») Wall ich, Cat.-Nr. 552; Hooker, Flora of brit. India. % pag. 674. 



