— 383 — 



Som hørende til Sumpengene maa den saakaldte Kongslon, 

 et inddæmmet, meget lavtliggende Parti paa Aaens Nordside neden- 

 for Randers Jernbanestation, regnes. Vandet pumpes her ud ved 

 en Vandsnegl hvert Foraar. Vegetationen (Carex-gracilis- 

 F a ci es) er meget ensformig, næsten udelukkende bestaaende af et 

 meterhøjt Dække af Equisetum fluviatile og Car ex gracilis med lidt 

 Stum latifolium indblandet. 



Sumpengene slaas lidt senere end Græsengene; men Slaatiden 

 afhænger meget af Vandstanden og er derfor forskellig i de for- 

 skellige Aar. 



II. Sumpvegetationen. 



Langs Aaens Bredder findes oftest et bredere eller smallere 

 Bælte af Sumpplanter, en Rersump-Formation. Paa nogle Steder 



Fig. 2. Gudenaaen ved Randers (ovenfor Jernbanebroen) ; 

 Rørsump (Scirpus lacustris-Facies). 



bliver Rørsumpen bred og udfylder Bugter og Vige helt eller delvis ; 

 saaledes er den ovenfor omtalte Bredning godt paa Veje til at 

 blive en Rørsump. Paa andre Steder gaar Græsengen eller Sump- 

 engen lige ud til Aaen og slutter da med en skarpt afskaaren 

 Kant eller lav Brink („fast Aabred"), udenfor hvilken Limnævegeta- 

 tionen straks begynder. Denne skarpt afsatte Brink mangler, hvor 

 Rørsumpen danner Mellemleddet mellem Engen og Aaen („blød 

 Aabred"); men naturligvis findes der Overgange mellem disse to 

 Former. 



Rørsumpens vigtigste Planter er Scirpus lacustris, Phragmites, 

 Baldingera, Equisetum fluviatile, Glyceria aquatica, Acorus, Typha 



