— 387 — 



Strøm, og kun dér overskrider Dybden 2 Meter. For de egentlige 

 Løbs Vedkommende har vi saaledes en smuk Bæltedannelse: begyn- 

 dende ved Bredden med 1) Engene har vi først 2) Rør s um pen, 

 saa 3) Limnæf or m ationen l ) og dybest 4) bar Bund; det 

 samme kommer igen paa den anden Bred. 



Limnæformationens Sammensætning er saa forskellig efter 

 Strømmens Styrke, at man kan udskille to Hovedafdelinger (Sub- 

 formationer): Vegetationen i nogenlunde stærk Strøm 

 (Løbene) og i næsten ingen eller slet ingen Strøm (Bred- 

 ningerne og Vigene); ogsaa J. Baagøe og F. Kølpin Ravn 2 ) har 

 i deres Ekskursionsberetning fra jydske Søer og Vandløb fremhævet 

 Strømstyrkens Betydning for Vegetationens Sammensætning. 



a. Vigenes Limnæforniation. Hvor Strømmen er svag eller 

 mangler, faar alle de fine Henraadnelsespartikler Ro til at synke 

 til Bunds, og derved dannes et sort, blødt og løst Mudder, i hvilket 

 der foregaar en rigelig Gæring (Sumpgasgæring o. a.), kendelig ved 

 en livlig Opstigning af Luftblærer, især naar Materialet omrodes, 

 f. Eks. ved at nedstikke Aarer deri. Den Vandmasse, der staar over 

 Mudderet, er i Reglen ret ringe og overstiger sjældent 1 à 1.5 M. 

 Limnævegetationen er næsten stedse saa tæt, at Planterne danner 

 et Tæppe over Bunden eller, hvis de har Flydeblade, dækker 

 Vandets Overflade. Ofte findes forskellige af Rørsumpens Arter 

 indblandede, saaledes at der er alle mulige Overgange fra typisk 

 Rørsump med lutter høje, over Vandet ragende Planter til den 

 rene submerse eller flydende Limnævegetation. 



Den Plante, som er den dominerende i alle Vige og Bugter 

 samt Grøfter, er Helodea canadensis' 6 ) (Helodea-Association). 

 Omkring Midten af Firserne indfandt den sig i denne Del af 

 Gudenaaen, sandsynligvis ført med Strømmen fra Aaens øvre Løb; 

 den bredte sig umaadelig hurtigt, og allerede i 1887 — 88 var den 

 den mest udbredte Plante i Aaen; den fyldte og tilstoppede alle 

 lavvandede Vige og Grøfter, saaledes at der var almindelig Klage 

 over denne Hindring for Færdslen paa Aaen. Senere synes den at 

 have trukket sig lidt tilbage, men endnu er den dog den bund- 

 dækkende Art, overalt hvor Vandet er roligt, Bunden blød og 



') Heri medregnes de sparsomme Repræsentanter for Hydrochariternes Sam- 

 fundsklasse (se Warming, Plantesamfund, p. 116). 



*) J. Baagøe og F. Kølp in Ra vn: Exkursionen til jydske Søer og Vandløb 

 i Sommeren 1895. — Botan. Tidsskrift, Bd. 20, 1896, pp. 296— 303. 



*) G. Raunkiær, Le. pp. 133—138. 



25* 



