— 390 — 



skal være gunstig for Nymphæa, findes ikke. — Begge Arter blom- 

 strer rigeligt og sætter Frugt i Mængde; paa Bunden inde i „Bred- 

 ningen" saas flere Steder talrige Kimplanter af dem, mest samlede 

 i Smaapletter. Her optraadte iøvrigt Potamogeton natans sammen 

 med Aakanderne. Den er ellers ikke videre talrig i Gudenaaens 

 her behandlede Parti (dog findes som nedenfor nævnt en langstrakt 

 Form af den i strømmende Vand). Den Form, der optraadte i 

 Bredningen, var den sædvanlige Damform, der kræver roligt Vand; 

 ogsaa den satte, som den plejer, rigelig Frugt 1 ). 



Eksempler paa Limnæ vegetation i rolige Vige. 



1. Bredningen, delvis ved at gro til som Rørsump med Scirpus lacustris 

 (Nymphæacé-Association). 



Karakter planter: Helodea, Nymphæa og Nuphar. 



Almindelige: Potamog. compressus, P. Friesii, P. natans, P. perfolia- 

 tus, Sagittaria (submers). 



Spredte: Potamog. pr ælongus, P. undulatus, P. pectinatus, Ceratophyl- 

 lum demersum, Lemna polyrrhiza, L. minor, L. trisulca, Batrachium circin- 

 natum. 



2. Skallek rogen, en stor Vig ved Randers 1 Forstad Strømmen, i 

 Randen Rørsump {Scirpus lac. og Phragmites) (Helodea-Association). 



Kar akter planter: Helodea (tæt Bunddække over det hele), Nymphæa 

 og Nuphar (pletvis). 



Almindelige: Enteromorpha intestinalis o. a. Grønalger, Potamog. com- 

 pressus. 



Spredte: Potamog. pusillus, P. Friesii, P. perfoliatus, Ceratophyllum de- 

 mersum, Batrachium circinnatum, Myriophyllum spicatum, samt paa et mindre 

 Stykke talrige Callitriche autumnalis. 



Dybden varierer fra 30—100 Gin. 



Ved et Besøg paa samme Lokalitet 18. Septm. 1895 har jeg gjort følgende 

 Notitser, der kan tjene til Sammenligning med Tilstanden 9 Aar efter: Ved den 

 vestlige Indgang til Skallekrogen (Dybde 50 — 75 Gm.) var Bunden fyldt med 

 Helodea; deri var indblandet Potamog. compressus og pusillus med Vinterknopper; 

 af den første fandtes aargamle Vinterknoprester ved Grunden af Skuddene, som 

 nu havde dannet talrige nye Vinterknopper; af Pot. pusillus var det meste ved 

 at henraadne, kun Vinterknopperne var friske. I selve Indløbsrenden (Dybde 



l ) Disse Frugter synes at være en yndet Spise for Vandfugle; de sluger dem 

 og fordøjer det ydre kødede Lag af Frugtvæggen, medens Stenen med ube- 

 skadiget Kim føres ud med Ekskrementerne. Ved Bredden af et lille Mose- 

 hul paa Læsø, hvor Pot. natans vokser i Mængde, fandt jeg i August 1904 

 talrige Vandfugleekskrementer, hvis Hovedmasse var Potamogeton-Stene; 

 der var 30 — 40 Stene i hvert Ekskrement. Dette forklarer, hvorledes ny- 

 anlagte Mergelgrave eller Damme fyldes med Potamogeton natans; Fuglene 

 flyver fra den ene til den anden og spreder saaledes Plantens Frugter: 

 selvfølgelig er her Tale om korte Distancer og om Fugle i deres daglige 

 Færden, ikke om Fugle paa Træk. (Gfr. H. B. G up py, i Science, Gossip. 

 New. ser., vol. I, 1894, pp. 145—147.) 



