— 391 — 



c. 1 Meter) fandtes løse Vinterknopper af Pot. compressus i Mængde, endvidere 

 Stumper af Helodea og Ceratophyllum. Andre Indblandingsplanter var: lidt 

 Sagittaria (submers), Myriophyllum spicatum, Ceratophyllum demersum (talrig), 

 Batrachium circinnatum, desuden lidt Potam. perfoliatus, P. prælongus, P. 

 Friesii og P. péctinatus. Inde i selve Vigen var ind mod Land Phragmites og 

 Scirpus lacustris dominerende, imellem den sidste og udenfor var Nymphæa 

 toneangivende; desuden fandtes Potam. natans, P. compressus, Callitriche 

 autumnalis, Batrach. circinn. og Myriophyllum spicatum samt enkeltvis Potam. 

 perfoliatus, P. péctinatus, P. crispus, P. undulatus og P. densus, alle spredte i 

 et Bundtæppe af Helodea, Ceratophyllum og Enter omorpha. Som man ser, er 

 Forskellen paa Vegetationen i Løbet af 9 Aar ringe; Artsantallet er blevet lidt 

 mindre ved nogle af de enkeltvis optrædende Arters Forsvinden ; men i Hoved- 

 sagen er der ingen Forandring at spore. Dog maa bemærkes, at Omraadet for 

 Limnævegetationen ved Vigens Tilgroning er blevet ringere. 



3. Sydligste Løb, noget ovenfor Jærnbanebroen, stærkt tilgroet, næsten 

 uden Strøm; Dybde indtil c. 1 Meter (Helodea- Association). 



Hele Bunden dækket af Helodea. 



Almindelige: Potamog. compressus, Nuphar, Pot. perfoliatus (pletvis). 

 Spredte: Sagittaria, Sparganium (sect. Erect a) med Flydeblade, Batrach. 

 circinn., Pot. undulatus, Pot. prælongus, Stratiotes, Butomus. 



Næsten alle de nævnte Vandplanter er, som Vandplanter i 



Almindelighed, fleraarige Urter, kun maaske Callitriche autumnalis 



(og delvis Potamogeton densus) er enaarige. Biologisk set nærmer 



dog de smalbladede Potamog eton- Arter , Utricularia- og Lemna- 



Arterne, Hydrocharis og lignende Planter, der kun overvintrer som 



Vinterknopper eller paa analog Maade, medens alt det øvrige dør 



bort, sig til de enaarige Planter. Det er udelukkende Arter, som 



hører hjemme i roligt Vand, hvor de ikke behøver at frygte for, at 



Strømmen skal føre Overvintringsorganerne bort. De øvrige i Aaens 



rolige Partier hjemmehørende Arter er typisk fleraarige, dog med 



ringe Rhizomudvikling undtagen for Nymphæaceernes Vedkommende, 



hvor Rhizomet dog vist hovedsagelig er udviklet som Organ for 



Oplagsnæring. 



b. Løbenes Limnælormation. Hvor der i Aaen er nogenlunde 

 kraftig Strøm, er Limnævegetationen ikke lidet forskellig fra den 

 Vegetation, som vi just har skildret fra de rolige Vige. Foruden 

 den mekaniske Indvirken har Strømmen ogsaa indirekte Betydning, 

 idet Bunden bliver fast og sandblandet ved Bortslemningen af de 

 fine organiske Partikler. Aaens Dybde er kun ringe, i Alminde- 

 lighed ikke overstigende 3 Meter paa sit dybeste og derfra jævnt 

 stigende til ind mod Bredden, der som ovenfor omtalt kan være 

 skarpt afsat eller udflydende (p. 383). Den midterste og dybeste Del 

 af Aaen er blottet for Vegetation, Bunden er ganske bar og holdes 

 ren og fast af den stadige Strøm. Vegetationen gaar ikke dybere 



