— 392 — 



end til 1,50 — 2,00 Meter, hvad der sikkert staar i Forbindelse med, 

 at Aaens Vand kun i ringe Grad er gennemsigtigt paa Grund af 

 den store Mængde Plankton og opslemmede Partikler; i en rolig 

 Sø med ringe Mængde Svæv gaar Plantevæksten dybere ned. 



De Planter, der karakteriserer Limnæ vegetationen, hvor der er 

 Strøm, altsaa i Aaens Hovedløb og de mindst tilgroede af Side- 

 løbene, er store Potamogeton- Axiev med brede, submerse 

 Blade (Potamogeton- Association) og submerse Strøm- 

 former af Rør sumpens og det stille Vands Planter 

 (submers Scirpus 1 acustris-Association). De to alminde- 

 ligste og i størst Mængde optrædende Potamogeton- Ayïqy er: 



Potamogeton lucens og Potamogeton perfoliatus. 



Fig. 3. Gudenaaen ved Randers (ovenfor Jærnbanebroen). 

 Potamogeton lucens blomstrende. 



Følgende andre forekommer: P. prœlongus, P. lucens x præ- 

 Iongus, P. lucens x perfoliatus, P. pectinatus (stor, kraftig Form) 

 og P. natans f. fluviatilis; af disse er P. prœlongus den mest ud- 

 bredte, Bastarden P. lucens x prœlongus er pletvis hyppig, medens 

 P. lucens x perfoliatus er sjælden; P. pectinatus og P. natans 

 findes kun i spredte Pletter paa særlig s.trømrige Steder. Alle disse 

 Arter vokser i Dybder fra c. 0,50 M. til 1,50—2,00 M. Planterne 

 selv bliver meget længere, da deres oprette Stængler af Strømmen 

 holdes flydende i skraa Stilling, ofte flere sammensnoede. Af P. 

 lucens, P. perfoliatus og P. prœlongus bar jeg maalt Eksemplarer, 

 som var lidt over 3 Meter lange, af P. natans 2,3 Meter. Inde 

 ved Bredden blandes disse Potamogeton-Arter dels med de rolige 

 Viges Potamogeton- Arter, saaledes Pot. compressus, P. alpinus (som 



