- XXVI — 



Topografisk botanisk Undersøgelse af Danmark. 



(Hertil et Kaart). 



Uagtet vort Land er saa lille og saa tæt befolket og Kommunikations- 

 midlerne saa gode, er Kendskaben til de danske Planters Udbredelse i Landet 

 langt fra tilfredsstillende; dette gælder ikke alene de lavere Planter men ogsaa de 

 højere. Vi behøver blot at slaa efter i Lange 's Haandbog, hvor jo de bedste 

 og udførligste Oplysninger findes, og man vil let se, at her er meget at supplere 

 endnu; derom vidner jo ogsaa, at der saa ofte endnu findes Planter, som hidtil 

 har været ukendte her i Landet. Botanisk Forenings Bestyrelse har nu tænkt, 

 at vore Medlemmer og andre botanisk interesserede rundt om i Landet kan 

 hjælpe til at øge Kundskaben, og vi gaar ud fra, at de efter Evne vil være 

 villige dertil. Det gælder om at faa Sagens Iværksættelse gjort saa praktisk som 

 muligt; og der er da først og fremmest det Hensyn at tage: ikke at afskrække 

 ved at stille for store Krav, thi de Medlemmer, hvis Hjælp vi søger, driver 

 Botaniken con amore og har i Almindelighed ikke særlig botanisk Uddannelse; 

 de fleste af dem er Florister, som udelukkende beskæftiger sig med at bestemme 

 og indsamle højere Planter: det er derfor naturligt, at Bestyrelsen mener at 

 maatte indskrænke Sagen til at omfatte disse Planter alene. Selv om man 

 kunde faa adskillige Deltagere til at indsamle Kryptogamer, vilde man være 

 ilde stedt med Hensyn til at faa dem bestemte. 



I forskellige andre Lande har der i en Aarrække været saadanne topo- 

 grafiske Undersøgelser i Gang, saaledes Storbrittanien og Irland, arktiske Norge, 

 Finland, forskellige russiske Østersøprovinser og Nordtyskland. Det er da 

 rimeligt at benytte lignende Metoder, som der er brugt i disse Lande. Over- 

 alt har man enten benyttet Landets gamle Provinser (Grevskaber) eller delt 

 det i et passende Antal Dele; Storbrittanien har f. Eks. 112 Distrikter, Irland 40 

 og Finland 29; det vilde svare til, om vi her i Danmark tog vore Stifter eller 

 maaske vore Amter til Udgangspunkt. For imidlertid at faa Undersøgelsen lidt mere 

 detailleret har Bestyrelsen foretaget en Oistriktsinddeling paa ialt 47 Distrikter, 

 hvis Grænser hovedsagelig er Herredsgrænser, idet man mener, at de i de enkelte 

 Egne boende eventuelle Deltagere kender disse Grænseskel eller ialtfald let kan faa 

 Oplysning om dem. Man kunde selvfølgelig godt være gaaet videre i Delingen, 

 saaledes at der var fremkommet mange flere Distrikter, f. Eks. Herreder, ja 

 Sogne; men af praktiske Grunde har man slaaet sig til Ro med de 47, idet 

 man naturligvis ikke venter af alle Deltagere, at enhver af dem vil kunne over- 

 tage et helt Distrikt: han skal blot sørge for, at hans Arbejdsfelt udgør en 

 Del af et Distrikt, eller om det skulde ske, at han bor paa en Grænse mel- 

 lem to Distrikter, saa holde sine Optegnelser distriktsvis adskilte. Fordelen 

 ved Distriktsinddelingen ligger mest deri, at de, der skal samle de 

 mange Optegnelser, faar Orden og Ramme til dem; uden en saadan 

 Inddeling vil Arbejdet med at ordne Optegnelserne og gøre dem brugbare blive 

 uoverkommeligt. Der er paa et Eksemplar af Marisa' s Danmarkskort ind- 

 lagt de vedtagne Distriktsgrænser, og dette ligger i Foreningens Arkiv. Neden- 

 for er givet en Beskrivelse af disse Distrikters Omfang, og de er indlagte paa 

 det hermed følgende lille Oversigtskort over Distrikterne. Af dette lille 

 Kort trykkes der et stort Antal Eksemplarer, saaledes at Bestyrelsen (Komiteen) 

 kan have et Kort til hver Planteart og paa disse indføre ved Prikker eller 

 lignende Betegnelser de indkomne Oplysninger om Planternes Forekomst; lige- 

 ledes vil der blive indrettet et Seddelkatalog med en eller flere Sedler for 

 hver Art. Paa denne Maade vil man i Løbet af nogle Aar faa et oversigtligt 



