— LXXXV 



Klit er selvfølgelig ganske jævn) og enkeltvis begynder Calluna og Enipetrum 

 at indfinde sig, hvorved der dannes Overgang til den lyngklædte Klit. Lichen- 

 Klitterne spiller kun en meget ringe Rolle paa Skagens Odde. 



• Naar Klitterne dæmpes ved Lyngbelægning, fremkommer hvad der i Over- 

 sigten er kaldt kunstige Lichen-Klitter, som, naar der er gaaet nogle Aar 

 og Lyngen er raadnet bort, ofte kun ved nøjere Eftersyn kan erkendes som 

 saadanne. Planterne er de samme som i den naturlige Lichen-Klit. 



Lyngklædte Klitter er især Rimmerne i den sydlige Del af Skagens 

 Odde samt den ret store „ Klithede" mellem Altona-Huse og Nørre Elkjær. 

 Karakterplanterne er her Calluna vulgaris, Arctostaphylos uva ursi, Enipetrum 

 nigrum og Vaceinium vitis idaea; i større eller mindre Mængde findes tillige: 

 Vaccinium myrtillus, Salix repens, Thypus serpyllum, Antennaria dioeca, Lu- 

 zula multiflora. Hieracium pilosella, Anthoxanthum odoratum, Festuca ovina, 

 Potentilla erecta, Air a flexuosa, Achillea milli folium, Campanula rotundi folia, 

 Hieracium umbellatum, Lotus corniculatus, Festuca rubra, Carex arenaria, 

 Galium verum, Hypochoeris radicata, Jasione montana, Mosser og Lichener. 

 Paa lidt fugtigere Steder vokser f. Eks. Nardus stricta, Enodium coeruleum, 

 Carex panicea, Erica tetralix, Succisa praemorsa, Myrica gale. 



Fra Galluna-Empetrum-Klitten er der den jævneste Overgang til Krattene, 

 der paa Skagens Odde overalt staar paa Klitter. Det begynder med, at man 

 finder indblandet mellem de førnævnte Planter Populus tremula, Scorzonera 

 humilis, Trientalis europaea, Arnica montana, Lathyrus montanus, Salix aurita, 

 Hypochoeris maculata og andre. Til Krattene vilde Foredragsholderen ved en 

 anden Lejlighed komme tilbage. 



De grønne eller mesofile Klitter er indskrænkede til et smalt Bælte 

 langs Skagerak, næppe 1 Kilometer bredt, og Grunden til deres Dannelse er den 

 fugtige Luft her nær Havet. Mest sammenhængende findes de ved Tversted, 

 men ogsaa omkring Kandestederne findes der meget af dem, især paa Nord- og 

 Østsiden af de større Klitter. Spredte Stykker af grøn Klit findes iøvrigt lige 

 fra Højen til Ugerby Aa. Det ejendommelige for disse Klitter er, at de slet 

 ikke har noget xerofilt Præg; selv i den meget tørre Sommer iaar stod de frisk 

 grønne. Naar de grønne Klitter paa Oversigten er inddelt i Græsklitter og Rosa- 

 Hippophaes-Klitter, er det væsentligt af physiognomiske Grunde, idet de sidste 

 er beklædte med et lavt Krat af Rosa-Arter (R. glauca, R. mollis, R. coriifolia, 

 R. pimpinelli folia), Hippophaes, Juniperus og Salix (aurita og repens), medens 

 Bundvegetationen er som i Græsklitterne, Af Græsser er Agrostis vulgaris, Poa 

 pratensis, Triticum repens, Bromus mollis og Holcus lanatus Karakterplanter; 

 desuden findes: Weingaertneria canescens. Festuca rubra, Koeleria cimbrica, 

 Phleum arenarium, Anthoxanthum odoratum, Calamagrostis epigejos. Naar 

 der i disse Klitter dannes et saa tæt Græstæppe, som der gør, skyldes det dog 

 sikkert for en stor Del Græsningen af Faar og Ungkvæg. Af Urter, der findes 

 paa disse Klitter, skal nævnes: Equisetum arvense, Botrychium lunaria, Aspi- 

 dium filix mas, A. phegopteris, A. dryopteris, Epipactis latifolia, Rumex cris- 

 pus, R. acetosella, Stellaria graminea, Cerastium vulgare, Thalictrum minus, 

 Ranunculus acer, R. repens, Pulsatilla sp., Arabis hirsuta, Stenophragma 

 thalianum, Geranium* molle, G. sanguineum, Epilobium montanum, Chamae- 

 nerium angusti folium, Viola canina, Polygala vulgare, Agrimonia eupatoria, 

 Fragaria vesca, Vicia cracca, V. hirsuta, V. angustifolia, Anthyllis vulneraria, 

 Lathyrus pratensis, Trifolium minus, Lotus corniculatus, Solanum dulcamara, 

 Brunella vulgaris, Myosotis hispida, Verbascum nigrum, Veronica chamaedrys, 



