- XCI - 



og at den af Opløsningen kun kan optage Vand og de i samme værende uskade- 

 lige Næringsstoffer. Beviset herfor skulde være, at Pénicillium kun kan udvikle 

 sig og vokse videre i stærkt koncentrerede Kobberopløsuinger, naar man lader 

 disse staa i fuldkommen Ro ; men naar man ryster en saadan Opløsning, dræbes 

 Svampen hurtig. Denne Forklaring synes dog ikke at passe til Forholdene i 

 den københavnske Kælder; thi her foregaar jævnlig stærk Bevægelse i Vædsken 

 ved Nedsænkning og Optagning af Formerne, der skal overtrækkes med Kobber- 

 hud, uden at det i mindste Maade synes at influere paa Svampehyfernes Trivsel. 



I den paafølgende Diskussion deltog Mag. M. Porsild, Gand. pharm. A. 

 Hansen, Gand. pharm. J. Hartz, Prof. V. A. Poulsen og Dr. F. Weis. 



Ny Litteratur. 



E. Warming: Den danske Planteverdens Historie efter Istiden. Et 

 kortfattet Overblik. (Skrift ved Universitetets Reformationsfest 1904.) Køben- 

 havn 1904. 



Nærværende Anmeldelse fremtræder hverken som noget fuldstændigt Referat 

 eller endsige som nogen kritisk Vurdering af ovennævnte Skrift — væsentlig kun 

 som en Opfordring til de af Foreningens Medlemmer, der ikke allerede er 

 bekendte med Bogen, til at læse den. Thi den besidder først og fremmest det 

 Fortrin at være bragt til Verden med Forfatterens ypperlige Greb paa at skabe 

 et sammenfattende Overblik over et stort Emne og at fæstne, hvad han har set 

 i qn klar og livlig, derfor fængslende Fremstilling, som tilmed kan følges af 

 Læsere med beskednere botaniske Forkundskaber. Bogen er i allerbedste For- 

 stand populært skreven. At den desuden for alle nordiske Botanikere, som ikke 

 er særlig hjemme i Emnets mange og forskelligartede Spørgsmaal og den allerede 

 omfattende Litteratur, er en lærerig og tankevækkende Oversigt, kan tilføjes. 



Det første Afsnit (I) er en Indledning, i hvilken der gives en kort Sammen- 

 stilling af de geologiske og klimatiske Forandringer siden Istiden og de dertil 

 svarende Ændringer i Plante-, Dyre- og Menneskeliv, saa vidt de er kendte. 

 I Afsnit II debatterer Forfatteren Spørgsmaalet: Hvordan fik Danmark sin 

 Plantevækst? Derunder omtales forskellige godt konstaterede Vidneshyrd 

 om Plantevandringer i vort Land. Det følgende Afsnit (III) omfatter, hvad vi 

 véd og kan antage om Tidspunktet for Planternes Indvandring. Her 

 behandles i store Træk Udviklingen af Plantesamfundene, baade de nu i Landet 

 eksisterende og de, som er forsvundne, Tundramarken og Steppen; denne sidste 

 (eller — som det hedder — Steppetiden), hvis Optræden i vort Land foreløbig 

 baseres paa en Underkæbe af et Steppe-Egern, funden i en Strandklit i Vest- 

 Vendsyssel, faar en forholdsvis altfor fyldig Omtale. I de følgende Afsnit 

 beskæftiger Forf. sig først med forsvundne og forsvindende Arter (IV) og 

 dernæst med Relikter og nordlige Arter i N. Jylland (V). Det kan ind- 

 skydes, at Forfatteren er ligesaa utilbøjelig til at anerkende visse Plantearters 

 Reliktkarakter, som man tilforn har været liberal i modsat Retning. 6. og sidste 

 Afsnit gengiver Forf.'s Opfattelse af Spørgsmaalet, hvorfra indvandrede 

 Planterne? og ad hvilke Veje Indvandringen er sket. Til Slutning erkendes 

 det, hvor lidt vi véd om vore Plantearters og vor Floras Historie, og Skriftets 

 Formaal karakteriseres som klarlæggende de Opgaver, der stiller sig for Frem- 

 tidens Forskning paa dette meget interessante Omraade. A. Mentz. 



g* 



