23 



som en selvstændig Gruppe og tillige kort referere de for- 

 skjellige Opfattelser af dennes Systematik. 



Den første Myxomycet, der er beskrevet eller i ethvert 

 Tilfælde den første, man med Sikkerhed kan gjenkjende 

 efter Beskrivelsen, er Lycogala ejndendruni, som vi 1690 

 finde hos Ray under Navnet Fungus coccineus; 1718 be- 

 skrives den af Ruppius som Lycoperdon sanguineum og 1719 

 af Dillenius som Bovista ^niniata; endelig 1729 opstilles den 

 af Micheli som den første selvstændige Myxomycetslægt. 

 Derefter træffe vi i den sidste Halvdel af forrige Aarhundrede 

 en Del af de mest iøjnefaldende og karakteristiske Slægter 

 beskrevne, saaledes Arcyria Hill (1751), Stemonitis Gleditsch 

 (1753), Fuligo og Trichia Haller (1768), Beticularia Bulliard 

 (1791), Cribraria Perso on (1796), Craterium Trentepohl, 

 Didymium, Licea og Dictydium Schräder (1797). Men Myxo- 

 myceterne opføres dog langtfra af alle Botanikere fra denne 

 Tid som selvstændige Slægter; saaledes finde vi dem f. Ex. 

 hos Batsch (1783 — 89) beskrevne dels som Lycoperdon-, 

 dels som Ä^cor-Arter. 



Det bedste Arbejde over Myxomyceterne i denne Periode 

 er Schräders*) udmærkede Monografi af Slægten Cribraria, 

 hvori alle de Arter af denne Slægt, man indtil den nyeste Tid 

 har lært at kjende, findes nøjagtig beskrevne og afbildede. 



I det Hele taget havde man saaledes i Løbet af forrige 

 Aarhundrede lært ikke saa faa Myxomyceter at kjende, og 

 Persoon kunde i sin „Synopsis etc." (1801) beskrive 11 

 Slægter med 79 Arter, som opføres indenfor Ordenen 

 Dermatocarpiy der iøvrigt væsentlig omfatter Gaster omyceter 

 og Uredineer; man havde altsaa endnu ikke erkjendt dem 

 som en selvstændig Gruppe; dette sker først hos Fries. 



1 „Systema mycologicum etc.", vol. III, Pag. 67 opstiller 

 denne geniale Mykolog nemlig Afdelingen Myxogastres indenfor 

 Gasteromyceterne. I fire Familier Aethalini, Physarei, Ste- 



*) Schräder: Nova genera plantarum. Pars prima. 1797. (Her findes 

 desuden Slægterne Didynriiim, Licea og Divtydium tørste Gang 

 beskrevne). 



