203 



indtræde, og det ogsaa hos mere storblomstrede Former, 

 naar Blomsterne i mørkt og regnfulat Vejr mere eller mindi^e 

 holde sig tihukkede. Om Grunden af Frugtknuden er der 

 en honningdannende Ring, og hos nogle Arter holdes Hon- 

 ningen tilbage i Blomsten og beskyttes af en Haarkrands i 

 Kronens Svælg. 



I Grønland er der kun fundet to Arter af Veronica, 

 saæatilis og alpina. 



Veronica saæatilis Jacq. 



Jeg har undersøgt Blomster fra Finmarken og Grøn- 

 land; de synes i det Hele at stemme med Alpernes efter 

 Müllers Iagttagelser. Blomsterne ere store, da Kronens 

 Diameter, fra at være først kun en 8 — 9 Mm., tilsidst, naar 

 Kronen er helt udbredt, kan naa 10 -12 Mm. Tværmaal 

 (Müller angiver 6 — 7 Mm., hvilket dog efter hans Tegning 

 synes at være urigtigt). Kronrøret og Svælget er hvidt, og 

 forsynet med en Haarkrans; derpaa følger en mørk, brun 

 eller rødhg Ring og saa den mørkt himmelblaa Krave. Kron- 

 røret er IV2— 2V2 Mm. langt (efter Müller 3 Mm.). Støv- 

 traadene er.e som i Alperne stærkt afsmalnede ved Grunden, 

 c. 5 Mm. lange, og da Støvvejen er af samme Længde, 

 komme Ar og Antherer i samme Højde. Blomsterne ere 

 homogame. I fuldt udsprungne Blomster synes Selvbestøv- 

 ning vanskehg at kunne finde Sted, da Støvdragerne diver- 

 gere saa stærkt ud til Siden og Anthererne derved fjærnes 

 fra Arret paa den lige fremad strakte Griffel; men Selv- 

 bestøvning vil paa et tidligere Tidspunkt kunne være bleven 

 udført; thi jeg har set en Blomst (fra Grønland, ved 67^ 

 n. B., d. 6. Aug.), der, maaske paa Grund af mørkt og 

 regnfuldt Vejr, ikkun vare ganske lidt udsprungen, og i 

 hvilken den ene Antlier var aaben, saa at Pollen vældede 

 ud af den og ned over det tæt ved den værende Ar, der 

 syntes fuldt modent. 



Frugtknuden er haaret af smaa, opadrettede, tiltrykte 

 Haar, Griflen er 2— 3 Gange længere end den. Moden Frugt 

 sættes i (jrønland i det mindste op til 71^ n. Br. 



