208 



blomstrende Skud, der begynde med Lavblade, ses udvik- 

 lede her; formodentlig have disse i det foregaaende Aar 

 baaret Løvblade, da alle Sideskud paa de mig bekjendte | 

 Pedicularis- Arter ellers synes at begynde med 2 (eller flere?) j 

 Løvblade, og først naar Vinterknoppen uddannes, anlægge 

 Knopskæl. Haustorier findes paa Rødderne. 



Som fælles EjendommeUgheder for Blomsterne og 

 Blomsterstandene kan følgende anføres. 



1. Btomsterstandene. De mellemste Blomster springe 

 først ud hos nogle Arter; derfra skrider Blomstringen frem 

 opad og nedad, og de nederste komme sædA^anlig allersidst. 

 Saaledes hos: P. hirsuta, flammea, lanata, lappo7iica. 



Efter Lindman begynder de øverste hos P. Oederi, 

 hvilket ogsaa fremgaar af mine Exemplarer: han mener, at 

 dette har en vis biologisk Betydning : Blomsterne blive tid- 

 ligere synHg om Vaaren. Mon det dog ikke skulde være 

 en simpel Følge af, at Blomsterstandens nedre Dele hos visse 

 lavt voxende alpine og arktiske Former længe ere inde- 

 klemte mellem de rosetstillede Løvblade? Hvorledes vore 

 egne Former forholder sig, ved jeg ikke. 



2. Honning dannes hos alle Arter af et opsvulmet, 

 ofte svagt 3-lappet Parti paa Basis af Frugtknudens For- 

 side og som kan strække sig hdt om paa Siderne (Fig. 30, 32). 

 Honningen kan stige højt op i Røret; hos P. silvatica (Molde '^^) 

 har jeg set den stige 4 — 5 Mm. op i det c. 17 Mm. lange 

 Kronrør, men kun paa Forsiden, ikke i Bagsiden af Røret. 



Frugtknuden er noget skæv; det bageste Rum ofte en 

 Del mindre end det forreste (Fig. 32, I). 



3. Kronens Bygning. Hos alle her omtalte (og af 

 Miiller omtalte) Arter ere Overlæbens Rande i deres nederste 

 Del fortykkede, rullede lidt tilbage og hos de fleste besatte med 

 korte, tykke, spidse Vorter, medens de højere oppe ikke 

 ere tilbagerullede eller vortede, samt i Almindelighed tynde 

 (Fig. 29 A, G, D, G; Fig. 32 A, G, H; osv.). Fra det Sted, 

 hvor „Rullen" støder op til den tynde Del eller lidt oven- 

 for dette, gaar en Nerve i skraa Retning nedad og bagud; 

 med denne Nerve forene sig de nedenfra kommende Nerver, 



