226 



nordlige Lande; til den høre de Exemplarer, jeg har faaet 

 fra Grønland, Kola og V. Finmarken. De synes mig helt 

 at stemme med de danske Exemplarer og med Müllers 

 Fremstilling. 



Bart s la alp Ina L. 



Bartsia alpina har jeg allerede nærmere omtalt i det 

 Danske Vidensk. Selsk. Overs. 1886, S. 108: senere er den 

 omtalt af Lindman 1. c. 82 og af Aug. Schulz („Bibli- 

 otheca botanica". Nr. 10, 1888, S. 74). Af alle Under- 

 søgelser fremgaa, at Blomsten er mere eller mindre pro- 

 terogyn, og at min Iagttagelse er rigtig, at der er en be- 

 tydehg Forskjel i H. t. Griflens Fremragning af Kronen; 

 men medens jeg antager Existensen af lang- og kortgriflede 

 Individer, finder Schulz Forskjell en at afhænge af Blomstens 

 Alder: den unge Blomst har langt fremragende Griffel og 

 kort Krone, saa tilvoxer denne og Gritfelen drages længere 

 og længere ind i denne, og i sidste Stadium vil Selvbestøv- 

 ning kunne udføres. Lindman udtaler sig ikke bestemt 

 om Forholdet, men synes i alt Fald ikke at have bemærket 

 Tilvæxt af Kronen. Min Opfattelse af Sagen er nu følgende: 

 baade Schulz og jeg have Ret, der er (som f. Ex. hos Rhi- 

 nanthus, se Fig. 35) Tilvæxt af Kronen, hvad jeg selv senere 

 har iagttaget, men der er ogsaa individuelle Forskjelligheder 

 i Griffellængde. 



Pollenkornene udrystes af Anthererne ogsaa her derved, 

 at Insektet støder mod Støvdragerne, men her er Indgangen 

 til Kronen vid, og Støvtraadene staa vidt fra hverandre; 

 det maa derfor vist nok være især mod selve Anthererne, 

 at Insektet skal støde, og disse ere i deres nedre Ender 

 vist nok af den Grund ogsaa uddragne i Spidser, navnlig 

 de forreste og længste Støvdrageres. 



Griflen er haaret af opaclrettede, stive, korte Haar. 



Ved sin Bestøvningsmekanisme er den en Slags Mellem- 

 form mellem Rhinanthus og Euphrasia. 



Euphrasia officinalis L. 

 Denne er den eneste i Grønland og paa Island fore- 



