227 



kommende Art ; de Exemplarer, jeg har undersøgt fra disse 

 Steder, høre ahe til de smaablomstrede, som synes at være 

 indrettede til Selvbestøvning, idet jeg paa alle ældre Blomster 

 finder Griflen krummende sig ind under Anthererne i Ind- 

 gangen til Blomsten, saa at Pollen maa falde ned paa Arret. 



Bestøvningsmekanismen er i øvrigt følgende : Indgangen 

 til Blomsten er meget vid, og Støvtraadene ere tynde, glatte 

 og staa ud til Siden ; derimod er hver Anther forneden for- 

 synet med to stive, syldannede Spidser eller Torne, og 

 særlig er de bageste Støvdrageres bageste Anther-hælvt for- 

 synet med en meget lang Sylspids, der rager langt ned i 

 Blomstens Midte, og som et indtrængende Insekt, der søger 

 den i Bunden af det 4 — 6 Mm. lange Kronrør værende 

 Honning, næppe kan undlade at støde imod. Sker dette, 

 rystes Støvet ud af de 4 i Regelen med Haar indbyrdes til 

 Siderne og foroven forbundne Anther er. Vi bave altsaa her 

 en tredje Art af Apparat, mod hvilket Insektsnabelen skal 

 støde, for at fremkalde den tilbørlige Rystelse; i Overens- 

 stemmelse med denne Afvigelse fra de foregaaende Slægter 

 findes saa ogsaa andre Ændringer i Blomstens Bygning, som 

 Støvtraadenes Glathed, Haarene paa Anthererne osv. 



De nordiske Blomster ere proterogyne. Griflen er som 

 hos Bartsia haaret af korte, stive Haar undtagen i Spidsen 

 og ved Grunden. En Tilvæxt af Kronen forekommer ogsaa 

 her ligesom hos Bartsia ; f. Ex. i en Blomsterstand fra Syd- 

 grønland (62 n. B.) af 2 Mm. 



Da jeg ønsker at fortsætte mine Studier over denne 

 Slægts Former og Blomsterbygning, skal jeg her ikke med- 

 dele yderligere; en Undersøgelse over den er i nyeste Tid 

 fremkommen af Kerner i „Verhandlungen d. kais-kön. 

 zool.-botan. Gesellsch. in Wien" 1888 (Bd. 38). 



15* 



