750 



längre än öfverarmbenet , och äfven något längre än skenbenet. 

 Halsen är mycket kort, och trochanter major är mycket högre 

 än caput , och den ser ut att vara tvådelad , derigenom att framom 

 den, ehuru med den sammanhängande, är en stor, hoptryckt 

 processus auricularis, som är lägre än den. Från trochanter 

 minor går en skarp utstående kant upp till caput. Trochanter 

 3:tius l ) har sitt läge något ofvan benets midt, och benet är 

 baktill öfver troch. minor é Sitius mycket bredt. Vid benets 

 nedre del , och ofvan conäylus externus är en stor och djup grop. 

 Fossa intercondyloidea anterior är föga sned, ehuru den knöl, 

 som begränsar den intill är mycket större än den yttre. Under- 

 benet är utmärkt derigenom att skenbenet vid yttre sidan af 

 conäylus externus bär ett litet ofullständigt vadben, som är 

 nedtill tillspetsadt , och i allmänhet icke räcker nedom det förras 

 midt , samt derigenom att skenbenet vid nedre ändan har 2:ne 

 mycket djupa och sneda ledgropar. Den nedre ändan af vadbenet 

 är skild från den öfre af samma ben på samma sätt, som den 

 af armbågbenet är skild från dettas öfre D:o, och på samma 

 sätt som den nedre ändan af detta sednare är sammansmält 

 med strålbenet, är densamma af vadbenet sammansmält med 

 skenbenet. Då man nedifrån betraktar ledgroparne på nedre 

 ändan af skenbenet, ser man lätt, att der vid yttre delen af 

 den yttre ledgropen förefinnes en sned fåra. Denna är visser- 

 ligen mer och mindre tydlig , men torde dock alltid vara märk- 

 bar ; och den utmärker gränsen för den med skenbenet samman- 

 smälta nedre ändan (matteolus externus) af vadbenet. Den knöl, 

 som denna del sålunda bildar på yttre sidan af skenbenets 

 nedre ända, är dock obetydlig, och tvärt afrundad, och sträcker 

 sig knappt så långt ned, som den inre knölen (malleolus in- 

 temus). Ofvan den förre kan man vanligen se en med sken- 

 benet sammansmält kort och uppåt tillspetsad skifva, hvilken 

 är den uppstigande delen af vadbenets nedre ända. Afståndet 

 mellan spetsen af denna och spetsen af vadbenets öfre del är 

 betydligt, och vanligen längre än detsamma mellan de båda 

 delarne af armbågbenet. Till hvad som ofvan pag. 733 & 734 

 anförts om vristen få vi endast tillägga, att calcaneus afviker från 

 den hos svinen och boskapsdjuren derigenom att den har kroppen 

 kortare och högre, samt å undre sidan af dess tuber saknar 

 långsgående ränna. Det bakre kanonbenet, hvars längd utgör 



1) Den kallas stundom processus curvatus. 



