751 



nära 3 /* a f densamma af skenbenet, är nästan trindt å midten, 

 och har derstädes de transversella och longitudinella diame- 

 trarne ungefär lika. Det har vid sin nedre ända en liknande led- 

 knapp, med den å det främre kanonbenet, och bär å bakre sidan 

 upptill likadana stilett- eller griffelben, som det har, utgörande 

 rudimenter af 2:dra och 4:de mellanfotsbenen. Af dessa är det 

 yttre vanligen något större än det inre. Tå-phalangerna likna 

 i det närmaste dem å de främre extremiteterna , och äro endast 

 vanligen något litet smalare , och hof-phalangen är något mindre 

 samt ofta framtill smalare afrundad. Vid lederna mellan kanon- 

 benet och den lista tåphalangen, samt mellan de 2:ne sista pha- 

 langerna äro likadana sesamoidben, som å framfarna. 



Tänderna: Hanen eller hingsten har väl utbildade, trubbigt 

 tillspetsade och något hoptryckta hörntänder, som icke äro längre 

 än framtänderna, men honan saknar hörntänder, eller ock har hon 

 dem små och rudimentära. Oftast förekomma de hos henne i 

 underkäken. De öfre kindtänderna , med undantag af den främsta, 

 äro af en aflång, fyrkantig och mer eller mindre böjd form, med 

 ett par verticala gropar å yttre sidan. De äro särdeles stora, och 

 deras längd är stundom 3 tum eller 90 mill. Å kronan märkas 

 2:ne irreguliera och slingriga, till halfmånformen tenderande 

 emaljöar, ett från bakre hörnet framåt djupt ingående, och van- 

 ligen inåt utvidgadt och slingrigt emaljveck, samt å inre sidan 

 en inåt utvidgad halfö af emaljen, hvilken motsvarar en på inre 

 sidan af tanden befintlig vertical och långsåt fårad och plattad 

 upphöjning. Den främsta kindtanden är kortare, och har den 

 longitudinella dimensionen (d. v. s. efter craniets längdaxis) större, 

 samt den främre kanten vinkligt utdragen, så att dess longi- 

 tudinella genomskärning nästan är triangulär. — De undre 

 kindtänderna äro äfvenledes långa, men hoptryckta, och der- 

 igenom betydligt mindre än de öfre. De slingriga emaljvecken 

 å kronan förete ingen tendens till halfmånfigurer, och bilda inga 

 öar, utan endast halföar. Ett sådant halföbildande och inåt ut- 

 vidgadt emaljveck ingår å den inre sidan från både den främre 

 och den bakre vinkeln. Ett annat enkelt veck ingår ungefår 

 från midten af både yttre och inre sidorna, samt ett D:o från 

 den bakre yttre vinkeln. Af dessa är det, som ingår från den 

 yttre sidan, det djupaste. Den främsta kindtanden är framtill 

 och den bakersta baktill afsmalnande, och de hafva nästan samma 

 form, som den främsta kindtanden i öfverkäken, med undantag 

 deraf att de äro tunnare. 



