766 



högre upp än de stora, och bidraga till någon liten del att 

 bilda de inre väggarne för orbitce. Deras nedre del sträcker sig 

 nedåt och framåt mellan stora vingens proc, pterygoideus och 

 gombenets proc. orbitalis, och slutligen intill öfverkäksbenet. — 

 Pannbenen, som, liksom hjessbenen, äro tjocka och cellulära, 

 och som hos äldre individer växa tillsamman, hafva ett tem- 

 ligen litet utåt och nedåt riktadt postorbitalutskott , som är 

 långt skildt från kindbågen, så att ögonhålan baktill är full- 

 ständigt öppen. Pannan är bred och nästan plan och, betraktad 

 från sidan, mer eller mindre konkav framtill. På pannbenens 

 främre del är på hvartdera vanligen ett, eller stundom 2 eller 

 3 temligen stora hål, hvilka äro mynningarne för canales su- 

 perciliares, och hafva blifvit kallade foramina supraorbitalia , 

 och från dessa gå gropar nedåt pannbenen och näsbenen. I öfre 

 delen af ögonhålans inre vägg är å hvartdera ett foramen. — 

 Öfverkäksbenen äro långa , och bilda större delen af gomhvalfvet. 

 Å yttre sidan äro de långsåt konkava, och denna konkavering 

 sträcker sig öfver tårbenen till nära orbitalkanterna. Foramina 

 palatina eller de främre mynningarne för canales palatino- 

 maxillares anteriores hafva sitt läge i dem framom suturen 

 mellan dem och gombenen. Deras okbensutskott hafva å yttre 

 sidan en stark köl (crista mälaris), och under denna baktill 

 en knöl. Något framom den förre är det temligen stora foramen 

 infraorbitale , som leder in uti en vid och temligen lång canalis 

 infraorbitalis, hvilken icke genomborrar okbensutskottet. Deras 

 proc. palatini äro framtill ojemna å sin undre sida af talrika 

 låga och i transversella och något böjda rader ställda knölar, 

 samt hafva 2:ne från for. palatina utgående och till /or. incisiva 

 sig sträckande grunda gropar. Alveolen för hörntanden är å 

 craniet af den gamle hanen starkt utstående, och å öfre sidan 

 försedd med en efter craniets riktning longitudinell, och efter 

 alveolens D:o transversell stark kam, som dock ej är så hög, 

 som hos vildsvinet. Öfverkäksbenets bakre ända ligger utanpå 

 gombenets näsdel, och har å yttre sidan en mer eller mindre 

 fritt utstående , tunn och spetsig skifva. — Mellankäksbenen räcka 

 bakom midten af näsbenen, men äro dock långt skilde från 

 pannbenen. — Gombenens horisontella del har baktill ett nedåt 

 utåt och bakåt riktadt starkt utskott {processus pyramidalis), 

 som stöter intill stora vingens proc. pterygoideus och os ptery- 

 goideum. Denna dels främre ända sträcker sig något framom 



