790 



Under sommaren är den mörkt rödbrunaktig, och vid sidorna 

 af bröstet och buken, äfvensom på nosen och sidorna af huf- 

 vudet blekare, grågulaktig. Halsen och benen äro mörkare 

 brunaktiga , med blandning af grågult. Bröstet och buken midt- 

 åt, med undantag af den bakerste delen af den sednare, mörkt 

 brunaktiga. Inre sidan af låren och den bakerste delen af buken 

 äro smutsigt hvitaktiga. På bakre delen af länden omkring 

 svansen en omkring 7 — 8 tum bred fläck ("spegel") af ljusare 

 rödbrun eller rostgulaktig färg, hvilken äfven sträcker sig öfver 

 svansen. Midt på hvardera sidan af underläppen är en svart- 

 aktig fläck. Från nacken sträcker sig öfver halsen och fram- 

 ryggen ett mer eller mindre tydligt mörkbrunaktigt band. Under 

 vintren blifva de rödbrunaktige delarne gråaktige , derigenom 

 att den dä mycket förlängda hårfällen emot ytan blir urblekt. 

 De små ungarne eller kalfvarne äro gulrödaktiga och tätt be- 

 strödda med smärre hvita fläckar, som under hösten försvinna. 



Hanen kännes frän honan , äfven då han fällt hornen , ge- 

 nom sin resligare växt, samt derigenom att han under buken 

 vid främre ändan af prseputialslidan har en tofs af längre hår. 



Hornen, som gifvit anledning till kronhjortens namn, ut- 

 göra dess förnämsta prydnad. Då kronhjorten springer genom 

 täta snår, har han hufvudet och halsen sträckta framåt, och 

 hornen liggande bakåt, nästan parallelt med halsen. De äro 

 knottriga och mer eller mindre trinda, och såsom fullt utvuxna 

 af en betydlig längd , samt försedda med flera tillspetsade grenar, 

 och äro af en svartbrunaktig eller brunaktig färg. Då unghjorten 

 fyllt ett år, d. v. s. i Maj månad, eller ock något förr, börja hans 

 första horn bildas, bestående af en enkel, föga böjd spets, med 

 otydlig rosenkrans , och dessa horn äro fullt utbildade i Augusti. 

 Eosenstocken har deremot redan under vintren förut bildats. En 

 dylik unghjort benämnes pigghjorl. — Dessa horn fällas i April 

 eller början af Maj följande året. De horn, som näst efter dessa 

 erhållas, äro större och längre samt med en böjning nedtill, 

 från främre sidan af hvilken utgår en uppåt riktad tagg. Denne 

 tagg, som är den förste, benämnes ögontagg, och en kronhjort 

 med sådana horn kallas gaffelhjort. Med den stigande åldern 

 och efter förnyade hornfällningar förändras ögontaggens läge och 

 riktning, så att den dels får sin plats allt närmare intill hornets 

 bas, och dels slutligen blir riktad något nedåt och framåt. — 

 Efter den derpå följande fällningen, enligt C. J. Sundevall, för 



