804 



nästan lika utstående. De bakre tårna å dessa extremiteter hafva 

 3:ne phalanger; och några sidometatarsalben förefinnas icke. 



Tänderna: Inga spår till öfVe hörntänder förefinnas. Af de 

 öfre kindtänderna har den nästsista kronans longitudinella di- 

 mension ungefär lika med densammas transversella D:o. De 

 mellersta framtänderna hafva kronan mycket bredare än den å 

 de nästintill varande. 



Dof hjorten förekommer hos oss endast i djurgårdarne , och 

 har härstädes aldrig varit vild. En och annan gång har man 

 uti skogarne anträffat sådana individer, som händelsevis kommit 

 ut från någon djurgård. Uti Sv. Jägareförbundets Nya Tidskrift , 

 10:de årg. , pag, 100, omnämnas 5 sådana, som blifvit skjutna 

 i Stenestads skogstrakter i Skåne; och redan Linné antyder i 

 Fauna Svecica sådana fall. Uti torfmossarne i Skåne hafva al- 

 drig några lemningar af dofhjorten blifvit funna. Enligt utdrag 

 ur ett bref från Kon. Johan IILdje till Ståthållaren i Vester- 

 götland Erik Gustafsson Stenbock af d. 13:de Juni 1579, blefvo 

 dofhjortar redan då hit införde till Elfsborg från England. Uti 

 samma bref omnämnes äfven, att der redan förut funnos dof- 

 hjortar vid Elfsborg 1 ). Såvidt vi hafva oss bekant, förefinnas för 

 närvarande dofhjortar uti de Kongliga djurgårdarne vid Stock- 

 holm och Gripsholm, uti parken vid Ottenby på Öland, vid 

 Adelsnäs i Östergötland, och vid 2 å 3 egendomar i Skåne. 

 Den förekommer vild eller förvildad uti en del af länderna om- 

 kring Medelhafvet , hvaribland äfven norra Afrika , samt på Sar- 

 dinien. C. J. Sundevall 2 ) förmodar, att den härstammar från 

 Numidien eller södra Algeriet. J. E. Gray 3 ) antager der emot, 

 att den ursprungligen är från Persien, och omnämner, att den 

 är af bildad på sculpturarbeten från Nineveh. Tristram 4 ) upp- 

 gifver, att den finnes i Palestina, och att man funnit tänder af 

 den i en breccia derstädes, hvilket sednare factum tyckes be- 

 visa, att den der är ursprunglig. 



Dofhjorten är icke så skygg, som kronhjorten, och träffas 

 derföre ofta under dagen ute på öppna ställen i de skogar, der 



1) Öfvers. af K. Vet. Akad:s Förh. 1849, pag. 199. 



2) Die Thierarten des Aristoteles von den Klassen der Säugethiere, 

 Vögeln, Keptilien und Insekten, pag. 69. — 1863. 



3) Catalogue of the speciraens of Mammalia in the Coll. of the British 

 Museum, pag. 201. - 



4) Proceed. of the Zool. Soc. of Lond. 1866, pag. 86. 



