852 



den är hos oss, hufvudsakligen endast genom hornens form. Dessa 

 äro stundom öfver 3 1 / 2 f. långa, och, med undantag af nedre delen, 

 starkt hoptryckta, å yttre sidan konvexa, och å den inre plattade, 

 och spensligare än hos tamgeten, och med skarp kant framtill, 

 och något mindre skarp D:o baktill. De böja sig bakåt, så att 

 de räcka tillbaka öfver länden, och hafva spetsen nedåt, framåt 

 och något inåt böjd, så att båda hornspetsarne konvergera. En- 

 dast vid spetsen är der en svag antydning till vridning. Båda 

 hornens vigt stiger endast till 3 l / 2 — 4 skålpund. Honan har i 

 allmänhet äfven horn, men saknar dem dock stundom. Bezoar- 

 geten är större än den tama. — Den förekommer i Kaukasien , 

 Taurien, Armenien, Persien, Tatariet, och söder ut till Hima- 

 laya och norra Indien, och vester ut till Asiatiska Turkiet, och 

 på Candia och Creta. — Det synes oss sannolikare, att den van- 

 liga getracen härstammar från denna arten, än att den skulle 

 härleda sig från en egen såsom vild utdöd art. Bezoargeten är 

 lätt att tämja , och den parar sig ofta i fångenskapen med tama 

 geten, och deras afkomma är fortplantningsskicklig. Den parar 

 sig i November, och går drägtig i 5 månader. Den tama geten, 

 som parar sig under hösten, från September till November, går 

 äfvenledes drägtig i 5 månader. Bezoargeten får vanligen 2:ne 

 ungar, och detta antal är det vanligaste äfven hos tamgeten, 

 ehuru den stundom får 3, och någon gång 4. 



Skelettet. Craniet: Spenbenet, eller spendelen af tinning- 

 benet, är temligen stort, och dess bredd mellan proc. parama- 

 stoideus och fjällbenets proc. posttympanicus är större än bred- 

 den af proc. paramostoideus å midten. Sutura coronalis är å 

 midten nästan rät. Tubera frontalia sitta hos den äldre hanen 

 närmare intill orbitalkanterne ; och hos honan är det förra af- 

 ståndet ungefär lika med det sednare. Tårbenen beröra icke 

 näsbenen, och de äro framåt afsmalnande samt nästan plana, och 

 af temligen obetydlig storlek. Näsbenen räcka bakom främre 

 kanterna af orbitce, och mellankäksbenen beröra dem. Foramma 

 infraorbitalia äro smala och nästan elliptiska. A underkäken 

 utgår sulcus mylohyoideus från bakre randen af foramen ma- 

 xillare posterius. 



Bålen : A atlas äro tvär- eller sidoutskotten baktill något 

 förlängde bakom ledytorna, och der med afrundade spetsar. Deras 

 sidokanter äro bågböjde. A epistropheus har neuraltaggen den 

 främre ändan afrundad. Bröstkotorna äro 13, ländkotorna 6, 

 korsbenskotorna 4, och svanskotorna 13. 



