862 



Äfven hos oss förekomma åtskilliga olika racer, ehuru icke så 

 många. Liksom i England, och, enligt Rutimeyer, till en del 

 äfven i Tyskland, Schweitz och Italien, är troligen den smä- 

 växta, korthorniga eller hornlösa boskapsrace, som af A. Nopjng 1 ) 

 kallas Finnracen eller Fjellracen, och som närmast överens- 

 stämmer med Bos longifrons, den äldsta boskapsracen hos oss. 

 Sannolikt sednare har den storväxta, mer eller mindre platt- 

 pannade Friesländska eller Holsteinska, och ifrån Bos primigenius, 

 enligt Nilsson och Rutimeyer 2 ), troligtvis härstammande racen 

 blifvit införd. Ännu sednare hafva en del Holländska och Engelska 

 racer blifvit införda. 



Tiden för nötkreaturets första tämjande, liksom den för 

 tämjandet af får, getter m. fl., är icke känd, ocb går tillbaka 

 långt bakom den upptecknade historien. Redan under stenperioden 

 hade man i Schweitz , vid pålbyggnaderna, enligt Rutimeyer, tam 

 boskap af både mindre och större race; och enligt de archseo- 

 logiska forskningarne inom vårt eget land, hafva äfven urinvå- 

 narne härstädes redan under stenperioden haft tam boskap, får 

 och getter. 



Skelettet. Craniet: Betraktadt från sidan, är det, liggande 

 på underkäken och med inbegrepp af den, temligen högt, så 

 att dess höjd icke innehålles 2:ne gånger i dess längd. Dess 

 öfre profilkontur är vexlande hos olika racer. Hos vår vanliga 

 småväxta race, som närmast öfverensstämmer med B . longifrons 

 Owen, ehuru den stundom företer en öfvergång till B. frontosus 

 Nilsson, är denna kontur från den bakerste delen af pannbenen 

 så småningom och temligen jemnt stupande till spetsen af näs- 

 benen. A midten af pannbenens öfre bakerst utskjutande del är 

 en mer eller mindre märkbar konvexitet, hvars bakre del hos 

 unga individer synes bildad af den öfverste delen af pars occi- 

 pitalis. Bakre kanten af denne del är hos unga mer, och hos 

 äldre mindre konkav, men den bakerste delen af pannan är här 

 utskjutande något bakom tubera frontalia. Hos något äldre 

 hanar eller tjurar är den bakerste kanten af pannan stundom 

 jemnt konvex, utan någon bugt i midten. Mellan ögonhålorna 

 är der å pannan långs sutura frontalis en mer eller mindre 

 djup konkavering, och bakom denne är pannan stundom plan, 



1) Handbok i Husdjurs-Skötseln, pag. 213 & 231. 



2) Rutimeyer antager, att äfven den race, som blifvit kallad Bos 

 frontosus, härstammar från Bos primigenius. 



