869 



H. v. Meyer *), R. Owen 2 ), S. Nilsson 3 ) , v. Baer und J. F. Brandt *) och 

 J. H. Blasius 8 ). För den andra åsigten : att den Europeiske bisonoxen är 

 Romarnes Urus, hafva t. ex. yttrat sig: L. H. Bojanus 8 ), G. G. Pusch 7 ), 

 Paul Gervais 8 ) och Aug. Muller 9 ). Ett af de kraftigaste argumenten 

 för den förra åsigten har lemnats af Baron Sigismund Herbersta in, som 

 1517 och 1526 reste såsom sändebud till Storfursten Basilius i Moskwa, 

 och som uti sin reseberättelse 10 ) beskrifvit och afbildat 2:ne vilda oxarter, 

 om hvilka han uppgifver, att den ena, som är de gamles Urus, endast 

 förekommer i Masovien och der kallas Thur, och den andre, som är de 

 gamles Bison, förekommer i Lithauen, och der kallas Zubr. Hans beskrif- 

 ning öfver dessa oxarter, ehuru bristfällig och ofullständig , utvisar, att han 

 riktigt uppfattat dem. Den öfver bisonoxen är något utförligare och mera 

 significativ, men hvad han säger om uroxen är dock tillräckligt för att 

 ådagalägga, att han dermed verkligen menar denne, och ej blott, såsom 

 somlige förmodat , en skiljaktig form eller färgvarietet af bisonoxen, hvilken 

 skulle hafva blifvit upptagen såsom en egen art, derföre att den i Maso- 

 vien fått sig ett eget namn. Han har äfven lemnat ett par upplysande 

 figurer öfver de båda nämnda oxarterna. Om uroxen yttrar han: "Uros 

 sola Masovia, Lituanise contermina, habet; quos ibi patrio nomine Thur 

 vocant, nos Germani proprie Urox dicimus. Sunt enim vere boves syl- 

 vestres, nihil a domesticis bobus distantes. nisi quod omnes nigri sunt et 

 ductum quendam instar lineae ex albo mixtum per dorsum habent. Non est 

 magna horum copia, suntque pagi certi, quibus cura et custodia eorum 

 incumbit: nec fere aliter quam in vivariis quibusdam servantur. Miscentur 

 vaccis domesticis, sed non sine nota. Nam in armentum postea, pevinde 

 atque infames , a ceteris uris non admittuntur, et qui ex ejusmodi raixtione 

 nascuntur vituli, non sunt vitales" 11 ). Nyligen har J. F. Brandt 12 ) anfört 



1) Nova Acta Phys. Med. Acad. Caes. Leop. Carol. Nat. Cur. T. XVII, 

 Pars I:or. 



2) A History of British fossil Mammals and Birds. 



3) Skand. Fauna, Däggdjuren, 2:dra uppl. 



4) Zoogeogr. u. Palseontol. Beiträge. 



5) Naturgeschichte der Säugethiere Deutschlands. 



6) Nova Acta Phys. Med. Acad. Caesar. Leop. Carol. Nat. Cur. T. XIII, 

 pars 2:da. 



7) Archiv f. Naturgeschichte , 6:er Jahrg. , l:er B. 



8) Zoologie et Paléontologie Franeaises. 



9) Fauna höherer Thiere (Paläontologisches). Obs. i Preussen. 



10) Rerum Moscoviticarum Commentarii , edit. Francofurti. 1G00. Denna 

 upplaga har ett till Kon. Ferdinand stäldt, företal-, dat. Wien d. 1 Mars 1549. 



11) Anf. st. pag. 81. Denna beskrifning följer efter en annan något 

 utförligare öfver bisonoxen, hvari det bland annat i början yttras : "Bisontem. 

 Lituani lingua patria vocant Suber: Germani improprie Aurox, vel Urox: 

 quod nominis uro convenit, qui plane bovinam forrnam habet, cum bisontes 

 specie sint dissimillima." 



12) Bulletin de 1'Acad. Imp. des Sciences de St. Pétersb. V. XV, N:o 2 

 (1870), pag. 181-182. 



