879 



pen är proportionsvis kortare än hos nötkreaturet, med mycket högre fram- 

 del, lägre och mindre bakdel, och något kortare svans, som knappt räcker 

 längre ned än till hasleden (tarsalleden). Halsen är kort och hög. Iris är 

 brun, och pupillen aflång och vertical. Hornen äro små, och äfven vid 

 basen nästan trinda , hafva öfre sidan af basen lägre än pannans konvexitet, 

 samt äro i början något nedåt, derefter uppåt, och slutligen vid spetsen 

 något bakåt böjda, och af svartaktig färg. Hårfällen är under vintren 

 medelmåttigt lång, ullik eller krusig, och af matt pepparbrun färg. På 

 skuldrorna och halssidorna är den då blekare, och blandad med hvitaktiga 

 hår. Under sommaren är den kort och åtliggande , samt af glänsande mörk- 

 brun färg. På hufvudet, öfre och undre sidan af halsen, och på främre 

 delen af kroppen är hårfållen längre. På halssidorna är den emellertid kort. 

 På nedre delen af kinderna, under hakan, halsen och bringan är den lång 

 och mer eller mindre nedhängande , »och på nacken och öfre sidan af halsen 

 bildar den en kort man. Under hakan är den vanligen lång , äfven om den 

 under halsen skulle vara kortare. De långa håren på kinderna, hakan, 

 strupen, bringan och svansändan äro brunsvarta, och af samma färg äro 

 klöfvarne. Mycket gamle hanar skola sakna de långa håren under halsen- 

 Kalfvarne äro rödbruna , med de långa håren på kinderna , hakan och under 

 halsen, och med svansqvasten brunsvarta 



Skelettet. Craniet: Det kännes lätt genom dess betydliga bredd, dess 

 kullriga panna, och dess på öfre sidan af hjernskålen uppstigande nackben 

 (urspr. interparietalben). Denne del af nackbenet bildar en mer eller mindre 

 spetsig, mellan pannbenen inskjutande vinkel. Pannans bredd öfver de bakre 

 orbitalkanterne är mycket större än pannbenens längd från bakre ändan af 

 näsbenen till deras bakre kanter, och dess bakre del sluttar starkt bakåt. 

 Afståndet mellan ögonhålorna och hornqvickarnes baser är föga längre än 

 ögonhålornas diametrar. Ögonhålorna äro starkt utstående , och hornqvic- 

 karnes skaft äro temligen långa , och hafva sitt läge ett godt stycke framom 

 nackekammen. Tårbenen äro bredast på midten, och hafva dubbla foramina 

 lacrymalia. Afståndet mellan näsbenen och mellankäksbenen är betydligt. 

 Den öfre kindtandraden är längre än afståndet mellan den och framkanten 

 af mellankäksbenen. — Hanens eller tjurens cranium kännes från honans 

 eller kons genom följande karakterer: Hans cranium är bredare, så att å 

 det pannans bredd midt emellan hornskaften och ögonhålorna innehålles 

 föga mera än 2:ne gånger i craniets längd; då deremot å honans cranium 

 nämnde bredd innehålles omkring 2 V 2 gånger i den sednare. Vid nackhålet 

 äro de nedre inre kanterne af ledknapparne hos honom föga konkave , och så 

 riktade, att de , om de sammanstötte , med hvarandra skulle bilda en spetsig 



1) Den Amerikanske bisonoxen skall hufvudsakligen endast skilja sig 

 från den Europeiske derigenom, att den på hela den främre kroppsdelen 

 till bakom bogarne har en yfvigare och längre hårfåll, som äfven på öfre 

 delen af främre extremiteterna är lång. Man har yttrat den förmodan, att 

 denne skilnad är en följd deraf , att den Amerikanske bisonoxen på de vid- 

 sträckta prärierna under vintern är utsatt för ett hårdare klimat, än det i 

 hvilket den Europeiske lefver, hvilken är skyddad af skogarne. 



