882 



Det öfre hjessfältet är konvext, med 2:ne konvexiteter eller tubera. Pannan 

 är ungefär midt emellan hornqvickarnes baser starkt konvex, och derifrån 

 stupande både bakåt och framåt. Orbita äro starkt utstående, och något 

 riktade framåt , så att den bakre sidan af deras utstående del är längst* 

 Pannan är midt emellan orbitce konvex, men midten af denna konvexitet 

 är plan. Hornqvickarne hafva den för denna art vanliga riktningen och 

 böjningen, men äro tjockare än vanligt å denlefvande, samt starkt refflade- 

 Tårbenen äro bredast på midten. Näsbenen äro ganska långt inskjutande 

 mellan pannbenen till ungefär midt för orbitce, men deras bakre ända är 

 tvärt aftrubbad eller nästan afhuggen. Deras främre ända är tillspetsad 

 och å yttre sidan inbugtad. De äro mycket långt skilda från mellankäks- 

 benen. Den öfre kindtandraden är något längre än afståndet mellan den 

 och framkanten af mellankäksbenen. Underkäken är spensligare än den af 

 uroxen, och dess uppstigande del har ungefär samma riktning, som hos 

 nötkreaturet. Midten af kroppen är ungefär 1 7 / 10 tum eller 51 mill. hög. 



Bålen: Atlas har sidokanterna af dess sidoutskott nästan räta. 2:dra 

 och 3:dje bröstkotorna hafva den längste neuraltaggen , men den å 4:de är 

 obetydligt kortare. Kotornas antal öfverensstämmer med det af den lef- 

 vande bisonoxen. Den l:sta ländkotans neuraltagg är bredare än den å den 

 sista bröstkotan, men skilnaden i bredd är mindre än å skelettet af uroxen. 



Extremiteterna : Öfverarmbenet är väl så långt som det af uroxen, 

 men mindre tjockt. Den bugt, som delar tuberculum majus i 2:ne afdel- 

 ningar, är mindre än den å samma ställe hos uroxen. Crista deltoidea ex- 

 terna räcker knappt till benets midt. Bredden af strålbenet är knappt så 

 stor som den å detsamma af uroxen. Metacarpalbenet är särdeles kort. 

 l:sta phalangen af innertån å framfoten är 2 8 / 10 t. eller 84 mill. lång, och 

 något längre än densamme hos uroxen. Den 3:dje phalangen af yttertån å 

 D:o är något högre och smalare än densamme hos den sednare. — Bäckenet 

 liknar i det närmaste det af uroxen, men afviker dock från detta derige- 

 nom , att blygdbenets inåt riktade gren {ramus mtroversus) har en skarp 

 kant, som sammanhänger med tuberculum ileopectinceum *) , och derigenom 

 att höfthålet är aflångt ovalt, och ej ovalt, såsom hos detta sednare. Möj- 

 ligen kan denna sednare skiljaktighet härleda sig derifrån, att här ifråga- 

 varande skelett är af en hane, och det af uroxen sannolikt af en hona. 

 Bakom höfthålet är en temligen hög långsgående köl, i stället för hvilken 

 hos uroxen är en långsgående rad af knölar. Lårbenet företer samma för- 

 hållande som öfverarmbenet: att det är något längre, men smalare an det 

 af uroxen. Skenbenet är äfven något längre, men vid öfre ändan tjockare. 

 Metatarsalbenet är af samma längd som det af uroxen. 



dimensioner' Ar 1555 hade en sådan i Preussen blifvit dödad, som var 7 

 fot hög och 13 f. lång, och vägde 19 centner 5 skålpund. — Den Ameri- 

 kanske bisonoxen är ungefår af samma dimensioner, som den Europeiske, 

 nemligen 6 fot hög, och 8—9 fot lång. Den gamle tjurens vigt skall, en- 

 ligt Audubon och Bachman, vara vanligen nära 2000 skålp. och kons D:o 

 1200 D:o (Amer. vigt). 



1) Å det ena skelettet af uroxen är der å samma ställe en skarp kant, 

 men denne är mindre än hos bisonoxen. 



