889 



af en fibrös massa, samt sakna rörlighet 1 ). Af de bakre ex- 

 tremiteterna förefinnas rudimentära bäckenben , liggande ungefär 

 parollett med ryggraden , och under denne ungefär der länd- 

 regionen slutar, och sannolikt motsvarande sittbenen, derfore 

 att de] tjena till fäste för crura af pen is hos hanen och af 

 clitoris hos honan. De äro derfore vanligen något mera ut- 

 bildade hos den förre. Hos en del förekommer på yttre sidan af 

 bäckenbenet ett ytterst litet rudiment af ett förmodadt lårben, 

 och någon gång är detta rudiment större, och bär vid sin ända 

 ett annat rudiment af ett förmodadt skenben 2 ). — Salivkörtlar 

 saknas. Magen har tre eller flera rum, och tarmkanalen är 

 6 — 17 gånger eller mera längre än kroppen. Blodkärlen bilda 

 talrika retia mirabilia, och duetus arter iosus B otallii bibehåller 

 sig länge 3 ). Luftrör shufvudet har formen af en tub, som under 

 andningen uppskjutes i den inre näsöppningen, och således bil- 

 dar en oafbruten luftväg, på sidorna af hvilken födan kan 

 passera till svalget på samma gång som ut- och inandningen 

 försiggår, utan att störa denne. Luftröret har en 3:dje bron- 

 chus, gående till den högra lungan. Njurarne äro djupt delade 

 i lober. Testes äro alltid inneslutne i bukhålan, och vesiculce 

 seminales saknas. Penis är utan ben, och uterus är djupt de- 

 lad i 2:ne horn. Spenarne äro 2:ne, belägne mellan hudveck 

 vid sidorna af vulva, och strax framom anus. De föda i all- 

 mänhet blott en unge, som är särdeles stor. 



Tår odödlige Linné tillkommer förtjensten af att först hafva 

 insett hvaldjurens rätta natur. Uti 10:de upplagan af Systema 

 Naturse förde han dem till däggdjuren. Före honom hade de 

 nästan alltid varit upptagna bland fiskarne. Aristoteles betrak- 

 tade dem emellertid såsom en särskilt hufvudgrupp bland djuren. 



1) Musklerne till den nedre eller yttre delen af den främre extremite- 

 ten äro, i öfverensstämmelse med denne dels ringa rörlighet, små, rudi- 

 mentära och outbildade, samt saknas till en del. 



2) Med afseende på hvaldjurens osteologi hänvisa vi till W. H. Flower: 

 An Introduction to the Osteology of the Mammalia. London 1870. 



3) Turner har iakttagit den hos en Globicephalus melas af 8 fots 

 längd (Journal of Anatomy and Physiology, vol. II, pag. 67, fig. 1). Den, 

 likaså väl som foram en ovale, var dock tillsluten. Samme författare har funnit 

 den i rudimentärt tillstånd, ehuru med en liten kanal, hos en gammal 

 Balcenopt. sihbaldii (Transact. of the Eoy. Soc. of Edinburgh, vol. XXVI, 

 part I , pag. 228. — J. Murie har gjort samma iakttagelse hos B. musculus. 

 (Proceed. of the Zool. Soc. of Lond. 1865, p. 213. 



57* 



