920 



minuter, men stundom 1 V 2 timma, enligt Scoresby) , och när den 

 derefter återkommer till vattenytan , för att andas, är den mycket 

 utmattad, destomera ju längre den hållit sig under vattnet. Den 

 erhåller då strax en eller flera harpuner, och rusar ånyo ned, men 

 återkommer upp efter några få minuter. Derefter stickas den med 

 lansar, hvarvid man söker att träffa hjertat. Då döden nalkas , 

 blåser den vanligen ut blod ur näsborrarne, och hafvet färgas 

 vida omkring af dess blod. Norclhvalen är jemförelsevis lättare 

 att fånga än de andre hvalarne, och ännu mera än fenhvalarne; 

 och en följd häraf är dess utrotuing å de ställen, der hvalfångst 

 idkats någon längre tid. Den lefver uteslutande af sådana smärre 

 hafsdjur, hvaraf norra polarhafvet hvimlar, såsom Pteropoder af 

 slägtena Limacina och CUo, och smärre Crustaceer, företrädes- 

 vis Copepocler af slägtet Calanus , Stomatopoder, t. ex. af slägtet 

 Thysano£MS, och möjligen äfven smärre Coelenterater, men icke 

 af fiskar. — Enligt Scoresby, har man iakttagit dess parning i 

 upprätt ställning under slutet af sommaren. Den föder blott en 

 unge, som är 12 — 14 fot lång vid födseln. Denne följer sanno- 

 likt sin moder så länge tills dess barder äro så stora, att den 

 kan föda sig sjelf. Scoresby antager, att den vid 12 års ålder 

 har barder, som äro 6 fot långa , och att den vid 20 — 25 års 

 ålder är fullvuxen. Då den vid födseln är så stor, är det emel- 

 lertid sannolikt, att den tidigare är fullvuxen. — Nordhvalen är 

 icke behäftad med några epizoiska Cirripedier. 



Anm. Slägtet NeobaJcena J. E. Gray x ) omfattar blott en art, N. 

 marginata J. E. Gray, som förekommer i hafvet vid Nya Zeland, och så- 

 ledes icke tillhör vår fauna. Dess cranie är mycket afvikande från det af 

 nordhvalen, och af en jemförelsevis gröfre byggnad, ehuru hvalen är mycket 

 mindre , och endast 15 — 16 fot lång. Craniet har hjernskålsregionen nästan 

 lika lång som nosen; och nackbenets pars occipitalis räcker nästan till 

 raidten af craniets längd. Nosen är mindre böjd, och baktill bredare. Den 

 främre näsöppningen ligger framom craniets midt. Pannbenens orbitalutskott 

 äro mycket bredare än öfverkäksbenens okbensutskott. Underkäksbenen äro 

 höga och hoptryckta, samt utan spår till kronutskott. De äro å midten 

 högre än baktill; etc. etc. 



Slägtet Eubalsena, J. E. Gray. 

 (Proceed. of the Zool. Soc. of Lond. 1864, pag. 201). 



Hufvudet utgör omkring 7 4 e U er föga mera af kroppslängden, och den 

 båge , som munöppningens öfre kant bildar, är baktill nästan tvärt utåt och 



1) Ann. and Magaz. of Nat. Hist. , 4:rth ser., vol. VI, pag. 155, %. 

 1—2; och D:o, D:o vol. XI, pag. 108. 



