946 



Längd af skelettet 30 fot l 6 /i 0 tum. 



D:o af craniet i rät linia 6 „ 6 „ 



Bredd af D:o öfver tinningbenen 3 2 9 /i 0 ,, 



Längd af underkäken efter böjningen å yttre 



sidan . . 6 ,, 7 „ 



Underkäksbenets höjd öfver proc. coronoideus — ,, 8 7 /i 0 >? 



Längd af kroppen af den 13:de bröstkotan . — „ 4 5 / 2 o »i 



Bredd af D:o D:o — ,, 77 20 „ 



Längd af 6: te ref benet efter böjningen å yttre 



sidan 4 „ 3 „ 



D:o af skulderbladet 1 „ l 19 / 20 „ 



Bredd af D:o 2 „ l 13 / 20 „ 



Längd af främre extremiteten från och med 



öfverarmbenets caput . . .. . 5 ,., — „ 



D:o af öfverarmbenet — „ 7 9 / 10 h 



Bredd af D:o vid nedre ändan .... — „ 5 „ 



Längd af strålbenet '.. . . 1 „ 5 9 / 10 m 



Bredd af D:o å midten — „ l 13 / 20 „ 



Längd af armbågbenet utan olecranon . . . 1 „ 5 4 / 10 ,, 



Bredd af D:o å midten — „ 1 3 / 10 „ 



Craniet 1 ): Det är af en mera långsträckt form än det af 

 vikhvalen , så att dess största bredd innehålles 2:ne gånger eller 

 något mera i dess längd. Då craniet betraktas ofvanifrån, företer 

 nackbenets bakre kant 2:ne bugter å hvardera sidan af dess 

 ledknappar, nemligen en djupare och smalare närmast intill 

 nämnde ledknappar, och en grundare och vidare utanför denne. 

 Nackbenets öfre del (pars occipitalis) är jemförelsevis lång, så 

 att dess längddimension från bakre kanten af ledknapparne utgör 

 mera än 3 / 4 af dess bredd, och dess främre kant har sitt läge 

 ungefär midt för pannbenens orbitalutskott. Mellan denne kant 

 och näsbenen synas smala kanter af hjess- och pannbenen. Pann- 

 benens orbitalutskott äro subrhomboidiska och något bakåt rik- 

 tade, och utåt föga afsmalnande, så att deras bredd vid yttre 

 ändan är väl 2 / 3 af deras bredd vid basen. Deras främre kanter 

 äro bugtige, och deras bakre konvexe. De äro ej mycket ut- 

 stående, och deras transversella dimension är mindre än deras 

 longitudinella vid basen. Öfverkäksbenens okbensutskott äro 



1) Beskrifningen af craniet såväl som af det öfriga skelettet grundar 

 sig hufvudsakligen på iakttagelser å det i Bergens museum förvarade ske- 

 lettet. 



