utan anländer dit om våren, och häller sig under sommaren 

 längre norrut i Davissundet, och under hösten i dess södra de- 

 lar, hvarifrån den mot vintren vandrar längre söderut ! ). Det 

 är isynnerhet under hösten , vintren och våren , som den anträffas 

 i närheten af mellersta och södra Europas kuster, och det är 

 under denna tid som den stundom vandrar in i Medelhafvet . 

 hvarest det af Companyo beskrifna individet strandade den 27:de 

 November 1828, vid Saint Cyprien. Man har emellertid exempel 

 på att den i Juni månad förekommit vid kusten af Spanien. 

 Den lefver både af evertebrerade hafsdjur, och af fiskar, såsom 

 sill, torsk m. fl. Man har stundom funnit stora massor af fiskar 

 i dess mage. 



4. Baleenoptera sibbaldii (J. E. Gkay). 

 Jättehvalen. 



Kroppen är smärt och långsträckt, Framom näsborrarne 

 är den långs hufvudets Öfre sida gående hoten Mg, och den 

 sträcker sig nära nosspetsen, ehuru den framåt sänker sig 

 starkt. Bröstfenorna äro temligen stora, så att deras längd 

 utgör från V 8 till 1 / 7 af kroppslängden. Be äro något böjda 

 bakåt, och deras bakre kant är i midten konvex, men bildar 

 der icke någon vinkel. Ryggfenan är ytterst liten, dess höjd 

 utgörande omkring 7i4o~ V94 a f kroppslängden, och den är 

 belägen helt och hållet bakom den verticala linia, som dragés 

 genom anus. Kroppen bakom ryggfenan är starkt hoptryckt^ 

 och dess Jiöjd aftager så småningom bakåt. Barderna äro 

 mörkt gråsvarta, med något ljusare borst. — Nackbenets pars 

 occipitalis sträcker sig icke till midten af pannbenens orbital- 

 utskott. Bessa hafva sin längddimension vid basen större än 

 sin transversella B:o, d. v. s. från basen till orbitalkanten 2 ), 

 och den förra är ungefär dubbelt större än deras bredd eller 

 längddimension vid nämnde kant. Näsbenen äro korta, och 

 framtill urholkade. Nosen är bred och med konvexe sido- 

 kanter, och dess bredd på midten förhåller sig till craniets 



1) Vid Grönland kallas den Tunnolik, och vid Island Sildreki. 



2) Vi böra här erinra om hvad vi förut pag\ 929 yttrat om de longi- 

 tudinella och transversella dimensionerna efter deras riktning i förhållande 

 till hufvudets longitudinella axel. 



