1063 



varit talrika i Norska Östfinmarken, och att han iakttagit, att 

 fjell-lemmeln ynglar på obestämd tid, och att honan föder 9 — 10 

 ungar åt gången. Ofvannämnde tidnings N:o 236 lemnade den 

 uppgiften, att i slutet af Sept. och början af Oct. ett tåg af 

 fjell-lemlar anländt till, Arbro socken i södra Helsingland, och 

 att man der i trakten hade i minnet, att dylika vandringar der 

 ägt rum 1812, J820, 1835, och t. o. m. så långt tillbaka som 

 1635, detta sednare på grund af en inskription å en brädlapp, 

 som fanns under golfvet till orgelläktaren i Jerfsö kyrka. Uti 

 nämnde tidningsnummer meddelades äfven, att lemlarne under 

 sommaren visat sig i massor i Jemtland. Uti samma tidning, 

 N:o 246 för sagde år, uppgafs, att ett lemmeltåg då visat sig 

 vid Råda och Likenäs i Wermland, samt sträckt sig ned till 

 Ny socken derstädes. Om de i Jemtland under sommaren och 

 hösten 1872 förekomna massorna af fjell-lemlar har dessutom 

 Lektor P. Olsson i Östersund i bref benäget underrättat oss 4 

 dervid uppgifvande, att de på många ställen uppätit allt gräset 

 på marken, och äfven stundom det i ladorna inbergade höet» 

 hvarjemte deras förruttnande lik ansågos hafva förorsakat den 

 temligen vidt utbredde, och äfven i Östersunds stad någon gång 

 försporde så kallade lemmelfebern, som var långvarig och stun- 

 dom dödande. Under den derpå följande vintren uppgräfde Lekt. 

 Olsson åtskilliga fjell-lemmeln tillhöriga bo'n, som bestodo af 

 en underjordisk gång af stundom öfver 2 alnars längd, slutande 

 i en liten, med torrt hö bäddad håla, i hvilken blott ett enda 

 individ hade sitt tillhåll, och hvarest icke förefanns något 

 vinterförråd. Den nämnde gången gick i början lodrätt nedåt, 

 och dereffcer horisontelt. Stundom sågos fjell-lemlarne under 

 vintren springande på snön. 



44. Sid. 337, nederst, tillägges: Enligt E. Rosteup (Vid. 

 Meddelels. fra den naturhist. Foren. i Kjöbenh. 1872, pag. 210) 

 förekommer den icke så särdeles sällsynt på Fyen i Danmark. 



45. Sid. 365 tillägges: De ställen i Skåne, som hafva namnet 

 Björstorp, t. ex. Norra och Södra Björstorp i Albo Härad, och 

 Björstorp i Vestra Göinge Härad, hafva sannolikt i äldre tid 

 hetat Bjurstorp, och dessa namn torde derföre kunna betraktas 

 såsom erinrande om bäfverns förekomst i Skåne. 



46. Sid. 366 tillägges; A. G. Nordvi har i bref benäget 

 uppgifvit för oss, att bäfvern fordora sannolikt varit talrikt före- 

 kommande i Norska Östfinmarken , emedan Noedvi vid ett offer- 



68 



