44 



in. 



Fnokkens funktion. 



Jeg skal endelig påvise, hvor nøje overensstemmelse der 

 er mellem fnokkens forskellige function på den ene side, 

 fnokkens forskellige form og anatomiske bygning på den an- 

 den side — samt berøre andre i forbindelse hermed stående 

 spørgsmål. 



Det kunde måske synes besynderligt, at jeg i et ellers 

 rent anatomisk arbejde indlader mig på undersøgelser tildels 

 af en biologisk natur; men jeg ser ikke rettere end, at man 

 alene ad den vej kan nå til en dybere forståelse af et og 

 samme organs forskellige anatomiske uddannelse. 



1. 



I kurven sidder oftest mange blomster tæt samlede, om- 

 givne af kurvdækket. Det første, naturen sørger for, er ved 

 hjælp af fnokken at frigøre den enkelte skalfrugt; men dette 

 kan ske på meget forskellig vis: 



Cirsium arvense: Blomsterlejet er ikke synderlig ud- 

 videt; kurvdækket er helt omsluttende og forbliver bestandig 

 lukket. Skalfrugterne sidder godt gemte på bunden af den 

 grube, kurvdækket danner. Hvordan slipper da skalfrugten 

 ud? På følgende meget sindrige måde: Blomsterlejet er tæt 

 beklædt med stive, børsteformige avner, der helt omgærder 

 hver enkelt skalfrugt, der i spidsen bærer det sammenlukkede 

 flyveapparat, fnokken. Vi har tidligere set, hvorledes den 

 enkelte fnokstråle næsten hel og holden var bygget af celler 

 med meget tynde, dog tillige stive, elastiske vægge, — kun 

 at der i dens basis — ved den ydre side — udvikledes et 

 væv afkorte, meget tykvæggede celler, ved hvis sammen- 

 trækning fnokstrålen blev, lige nede ved grunden, bøjet udad. 



Idet nu således alle kredse af fnokstråler - stive og 

 elastiske som de er — bøjer sig på engang skermformig udad, 

 vil denne skerm presse mod de tæt omgivende børster. Disse 



