73 



togenceller; tæt nedenfor har midtcellen delt sig i 2 — 3 celler, 

 stillede i række (tangentialt i forhold til stænglen) ; ved nu at 

 fortsætte med tversnit, det ene dybere end det andet, viser sig 

 følgende : Den midterste af de 3 rækkestillede celler danner 

 et mediant karbundt samt nogle grundvævsceller; imens voxer 

 de to sidstillede celler hver ud til sin side, afskærende seg- 

 menter bagtil; to på hinanden folgende vægge er paralelle 

 o: randcellen er af 1ste grad (skemat. fig. 45 t«). Disse la- 

 terale endophylpartier uddannes alene til grundvæv. liver 

 segmentcelle deler sig først ved en cellevæg, der løber i ret- 

 ning af randcellens væxtretning, senere mere uregelmæssig; 

 disse secundære delinger følger i begyndelsen hurtig efter, 

 senere udebliver de ganske. Samtidig med endophyllets rand- 

 væxt vil også dermatogenet udvikle sig i overensstemmelse 

 hermed; dette på følgende regelmæssige måde: en af derma- 

 togenets randstillede celler voxer som randcelle udad, af- 

 skærende segmenter ved ikke convergerende vægge tilhøjre 

 og venstre (randcelle af 3die grad, fig. 45 t i, sammenlign 

 fig. 40) ; ved dermatogenets 2 randceller dannes således en 

 enkelt cellekreds om endophyllet. Såvidt tversnit af unge 

 bladspidser (knopskæl og løvblade) ! Men endnu er vi langt 

 fra den fulde forståelse af randvæxten; thi dels er der en 

 betydelig forskel i randvæxten mellem bladets spidse og den 

 større nedre del af bladet; dels er der en ikke ringe forskel 

 mellem knopskæl og løvblade. 



Knopskæl: Randvæxten vedvarer meget længe, navnlig 

 i de nedre randpartier; vi følger randvæxten som den her 

 viser sig ved tversnit. Oprindelig er randlinien bygget som 

 fig, 46 viser o : endophyllet udvikles ved en række randceller 

 af 2den grad, dermatog. ved en række randceller af 3die grad. 

 Under den fortsatte væxt går endophyllets randcelle over til 

 1ste grad og standser snart derpå i udviklingen; dermatoge- 

 nets randcelle slår samtidig over fra 3die til 2den grad, fort- 

 sættende væxten, for endelig tilsidst at slå over til 1ste grad. 

 Den hele udviklingsgang fremstilles figur 49. Det vil ses, at 

 randlinien uophørlig har skiftet form, idet den efterhånden har 



