1 



jeg spare mig det, som der allerede foreligger dygtige ar- 

 bejder over compositeblomstens formudvikling af forskellige 

 botanikere, til hvis skrifter jeg henviser 1 ). 



Om nogle af de i afhandlingen brugte techniske udtryk 

 skal bemærkes: Betegnelserne derm a to gen, periblem og 

 pierom ere optagne efter Hanstein (» Scheitelzellgruppe«). 

 Betegnelserne hud væv, g rund væv og kar bundt an- 

 'vendes med den af Sachs (Lehrbuch) givne begrebsbestem- 

 melse (Hautgewebe, Grundgewebe, Fibrovasalstränge). Ordet 

 endophyl er blot en forkortet gengivelse af »bladets indre 

 vævo i modsætning til bladets overhud; endophyl omfatter 

 såvel den del af det indre bladvæv, der er i meristematisk 

 tilstand som den del af samme, der er gået over i hviletil- 

 stand. Det er ikke hensigten just at indføre et nyt begreb, 

 men blot i en snever vending at få en kort betegnelse for 

 en lang. Om ordet hår (hårdannelse, terminalhar, lateral- 

 hår o. s. v.) må udtrykkelig bemærkes, at det ikke sættes 

 = trichom som modsætning til phyllom; ved hår betegnes 

 her ganske i almindelighed et hårformigt legeme, dannet af 

 et solidt væv o: et hårformigt legeme, der ikke indeholder et 

 indre væv med selvstændig udvikling. Om bestemmelsen af 

 trichom se afhandlingens slutning! Af andre betegnelser vil 

 der i afhandlingen gives tilstrækkelig forklaring. 



l ) Duchartre: An. des sc. nat. 2. ser. Bot. (Observations sur quelques 

 parties de la fleur dans le Dipsacus etc.). Pay er: Organogénie, pi. 131, 

 133, 134. Buchenau: Verbandl. d. Senkenb. Gesellscb. pag. 105, 1. 

 1854. (Ueber Blüthenentw. etc.). Cramer: Bildungsabweichungen etc. 

 Hofmeister: Handbuch, Ister Band, pg. 468. Sachs: Lehrbuch, 2te 

 Auflage pag. 4(i7. Koehne: Ueber Blüthenentw. bei den Compositen 

 1869. 



