84 



den), således f. ex. i det fligede blad. Ved den forskelligste 

 kombination af topvæxt, randvæxt og intercalær væxt ud- 

 vikles phanerogambladets forskellige former. Kun få pha- 

 nerogamblade mangler ganske randvæxt, f. ex. løvbladet hos 

 Ceratophyllum . bægerbladet hos Taraxacum , sandsynligvis 

 de fleste støvblade o. a. 1 ). 



2. 



Væxtpunktet og væxtliniens bygning. Da jeg 

 fuldstændigst kan gøre rede for væxtliniens bygning, vil jeg 

 først betragte denne : Væxtlinien (randlinien) kan dels i for- 

 skellige blade, dels på forskellige udviklingsstadier af samme 

 blad være bygget meget forskellig: 



a) Randlinien dannes af 1 række randceller af 1ste grad 

 (tversnit fig. 43). Exempel: sidste udviklingsstadium af 

 knopskæl hos Taxus, kurvdækblade hos Antennaria, Gna- 

 phalium o. fl. andre Compositæ. 



b) Randlinien dannes af 1 række randceller af 2den grad 

 (tversnit fig. 44). Exempel: sidste udviklingsstadium af 

 bægerbladet hos Silybum, Sonchus og andre Compos.; sidste 

 udviklingsstadium af mange kurvdækblade, løvbladet hos 

 Taxus ; næstsidste udviklingsstadium af knopskæl hos 

 Taxus. 



c) Randlinien dannes af 2 rækker af randceller, yderste 

 række af 3die grad, inderste række af 1ste grad (fig. 45). 

 Exempel: første udviklingsstadium af bægerbladet hos 

 Silybum, Cirsium, Sonchus ; sidste udviklingsstadium af 

 løvbladet hos Begonia sempervirens og andre Begonia- 

 ceæ, et vist udv. stad. af kurvdækbladet hos Compos, og 

 knopskæl hos Taxus. 



d) Randlinien dannes af 2 rækker af randceller, yderste af 

 3die grad, inderste af 2den grad (fig. 46). Exempel: 

 Første udviklingsstad, af løvbladet hos Begonia fuch- 

 sioides, sempervirens o. a. Begoniaceæ; første udvik- 



1 ) cfr. endvidere Hofmeister: Handbuch Ister Band pg. 521. 



