90 



Altså : a) et og samme væxtpunkt kan gå over fra en 

 højere til en lavere udviklingsform; b) ligesom væxtliniens 

 overgang fra højere til lavere udviklingsform er bestemt der- 

 ved, at randcellen slår over fra højere til lavere grad, så- 

 ledes er ogsaa væxtpunktets overgang fra højere til lavere 

 udviklingsform — overalt hvor jeg har kunnet gøre rede for 

 de enkelte celledelinger — bestemt derved, at topcellen slår 

 over fra højere til lavere grad. 

 3. Det er en selvfølge, at væxtpunktets formforandring må 

 have indflydelse på randliniens bygning, således at et og 

 samme blads randlinie kan være forskellig bygget på 

 forskellige højder; exempel: bægerbladet hos Son- 

 chus, hvis randlinie i den øverste del af bladet har den 

 udvikling, som figur 44 fremstiller, mens randlinien i 

 den nedre del af bladet har en udvikling, som fig. 45 

 viser; knopskæl hos Taxus, hvis randlinie foroven 

 har en udviklingsgang, som fig. 45 fremstiller, for- 

 neden derimod begynder med en udviklingsgang, som fig. 

 46 viser, o, s. v. 



Endnu en bemærkning om væxtpunktets bygning: At i 

 almindelighed — selv i de kraftigste phanerogamblade — et- 

 hvert væv, der udvikles af væxtpunktet som et solidt legeme, 

 udvikles ved en topcelle af 1ste- 4de grad, og tillige, at et- 

 hvert væv, der udskilles af væxtpunktet som en kappe, ud- 

 vikles ved en topcelle af 5te grad — kan sluttes af føl- 

 gende: a) det er godtgjort, at dette virkelig er tilfældet i 

 nogle blade; selvfølgelig vil man aldrig kunne nå videre 

 ved directe iagttagelse end til at forøge exemplernes antal; 

 b) hvor jeg har kunnet gøre rede for de enkelte cellede- 

 linger, har der vist sig den fuldstændigste overensstemmelse 

 mellem bladets topvæxt og rahdvæxt (mærk f. ex. overgan- 

 gene) ; det, at bladets randvæxt altid — selv i de kraftigste 

 løvblade — sker ved randceller af bestemte grader, er da et 

 selvstændigt vidnesbyrd for, at også almindelig topvæxten 

 sker ved topceller af bestemte grader; c) selv i meget kraf- 

 tige løvblade, hvis væxtspidse oprindelig har en så kompli- 



