92 



gyndt i 2det, 3die eller 4de periblemlag og andet sådant; 

 hvortil vil man bruge den oplysning? sandsynligvis kan den 

 første celledeling til dannelse af bladet begynde i forskellige 

 periblemlag på de forskellige punkter af et og samme blads 

 bredde, og hvorledes vil man afgøre, om et længdesnit, del- 

 viser et par celledelinger i én af periblemets celler, netop 

 er ført gennem midten? Med andre ord: for at føre det 

 videre, som Sanios og Hansteins undersøgelser har bragt for 

 dagen, gælder det om at bestemme de enkelte cellede- 

 lingers betydning; og her turde det være ret heldigt at 

 begynde paa steder, hvor sådant lader sig gøre. 



Specielt hvad spørgsmålet angår, skal jeg gøre følgende 

 bemærkninger: 



Hos Cineraria vil 1 eneste af stængelens celler voxe ud 

 og danne bægerbladet; denne celle er strax, idet den hæver 

 sig ud over stængelens overflade, en topcelle af 4de grad og 

 udelukker derved enhver mulighed for, at stængelens indre 

 væv tager del med i dannelsen af bægeret. Hos Oirsium og 

 Silybum vil ved bægerbladets dannelse dermatogenet hæves 

 udelt op af det sig udskydende indre væv; en af dermatoge- 

 nets celler vil som topcelle af 5te grad voxe ud og danne 

 bægerbladets dermatogen; en af de indre celler vil som top- 

 celle af 1ste grad danne bægerbladets pierom. 



Ved disse bægerblades dannelse må man mærke sig: 

 a) forud for bægerets dannelse går temmelig livlige, mer eller 

 mindre uregelmæssige intercalære delinger i stængelen, de- 

 linger, der tildels forstyrrer den oprindelige regelmæssighed i 

 cellernes anordning (her ser man, hvor liden vægt der kan 

 lægges på disse »første« celledelinger!); b) det lader sig 

 ikke gøre at aflede det hele væv i bægerbladets grund af bæger- 

 bladets væxtpunkt. Dette sidste træder endnu stærkere frem 

 ved dannelsen af løvbladene hos Rwxex, Polygonum, Oirsium 

 o. fl., ved hvis dannelse store cellemasser sættes i bevægelse 

 (de 2 yderste cellekapper hæves op udelte). At virkelig her 

 cellevævspartier i stængelen — udenfor bladets centrale api- 

 cale væxtpunkt — tager del med i bladets dannelse, kan 



