103 



kelte vævsystemers uddannelse ved intercalær væxt. Vi skal 

 her navnlig betragte løvbladet, hos nogle phanerogaraer og 

 højere kryptogamer. 



a. Hos Uumex dannes løvbladets væxtpunkt og væxtlinie 

 af et indre solidt væv, omsluttet af 2 kapper; yderste 

 kappe danner, idet den kun deler sig radialt, overhuden; 

 inderste kappe deler sig såvel radialt som — gentagne 

 gange — tangentialt og danner således bladets øvre og 

 nedre grundvæv; det indre solide væv udvikler — ved 

 livlige radiale og tangentiale delinger — karbundtsyste- 

 met og det mellemliggende grundvæv. Begonia Dregei : 

 Løvbladets væxtpunkt og væxtlinie består af et indre 

 solidt væv, omsluttet af 1 kappe; denne sidste danner 

 overhuden, mens det indre solide væv danner såvel 

 karbundtsystemet som alt bladets grundvæv. Bregne- 

 bladet: Væxtpunktet og væxtlinien dannes alene af et 

 solidt væv, der udvikler såvel bladets overhud som bla- 

 dets grundvæv og karbundtsystem. 



b. Man angiver, at epidermis hos Peper omia blanda og 

 nogle Begoniaceer består af 2 cellelag 1 ). Dette er urig- 

 tigt eller i alt fald mindre korrekt. Jeg har tidligere 

 hos Begonia fuchsioides påvist udviklingen af væxtpunk- 

 tets og væxtliniens eneste omsluttende kappe ; vi så, 

 hvorledes denne delte sig i 2 cellelag, et øvre og et 

 nedre. Hos andre Begoniaceer, fremdeles hos nogle 

 Gesneriaceer og Piperaceer 2 ) vil det nedre cellelag (der 

 også var dannet af den omsluttende kappe) vedblive at 

 dele sig tangentialt, endog i den grad, at det hele væv, 

 der udvikles af hin enkelte kappe , danner den langt 

 overvejende del af hele bladets masse. Dette er således 

 tilfældet hos Begonia peltata, B. hydrocotyfifolia, Pepe- 

 romia blanda, P. magnolia folia og flere nærstående arter; 

 hos de sidste vil det hele af hin kappe (dermatogen 



1 ) Sachs: Lehrbuch, 2ter Aurlage, pg. 79. 



2 ) cfr. Hofmeister: Handbuch. 1 Bd. pg. 41(3. 



