105 



c. I nedrebladet hos Cirsium arvense dannes væxtpunktet 

 og væxtlinien af et indre solidt væv, omsluttet af 2 

 kapper ; yderste kappe deler sig alene radialt ; inderste 

 kappe deler sig næsten alene radialt; tangentiale de- 

 linger optræder nemlig kun i en meget lille del afbladet: 

 umiddelbart under midtnerven. 



I løvbladet hos Hablitzia udebliver de tangentiale de- 

 linger i den indre kappe (ogsaa her 2 kapper) fuldstæn- 

 dig undtagen umiddelbart under de kraftigste nerver. 



I løvbladet hos Cirsium arvense vil — som vi har set — 

 den indre kappe (periblem Hanstein) dele sig 2 — 3 gange 

 tangentialt ; men her viser sig det mærkelige , at det 

 ganske står i botanikerens magt at fremkalde disse tan- 

 gentiale delinger eller at forhindre dem Lader man 

 nemlig en plante udvikle sig i temmelig stærk skygge 

 (dog ikke stærkere, end at løvbladene bliver fuldstændig 

 grønne), udebliver de tangentiale delinger i den indre 

 kappe (periblemet !) aldeles undtagen netop under de 

 kraftigste nerver (hvor de tangent, delinger foregår uaf- 

 hængig af lysets indvirkning). Dette forhold er ikke 

 noget, der just er ejendommeligt for Cirsium arvense, 

 men kan — om end forskelligt hos forskellige planter — 

 genfindes andre steder 1 ). 



d. I løvbladet hos Cirsium , Begonia og mange andre ud- 

 vikler væxtspidsens indre solide væv et kraftigt kar- 

 bundtsystem og et mellemliggende grundvæv. 



I bægerbladet hos Cirsium og en mængde andre Com- 

 posit. udvikler væxtpunktets solide væv ligeså karbundt 

 og grundvæv ved ret livlige radiale og tangentiale de- 

 linger. Men følger vi nu nedad fra slægt til slægt (Son- 

 chus, Tusilago, Aster, Senecio) , ser vi, hvorledes kar- 

 bundtet, ja tilsidst alle tangentiale delinger efterhånden 

 forsvinder. Med andre ord: hvis væxtpunktets solide 



*) Jeg skal ved en anden lejlighed komme tilbage til dette interessante 

 forhold. 



