117 



Slutning. 



Hvad de enkelte resultater angår, henviser jeg til selve 

 afhandlingen ; hovedresultaterne kan sammenfattes i følgende 

 sætninger : 



1. Til at betegne de vævsystemer, der danner væxtpunktet 

 (og væxtlinien) hos phanerogamer og kryptogamer, i 

 trichom, phyllom , caulom o. s. v. er der kun trang til 

 og brug for 2 begreber, der må bestemmes som rene ud- 

 viklingsbegreber således : 



a) Pycnom = et urmeristem, der udskilles af væxt- 

 punktet eller væxtlinien som et solidt vævsystem; 



b) Peripycnom (perinom) = et urmeristem, der ud- 

 skilles af væxtpunktet eller væxtlinien som et kappe- 

 formigt vævsystem. 



Forholdet mellem dem er betegnet ved følgende: 

 a) Et peripycnom forudsætter et pycnom, men ikke 

 omvendt. 



^) Et peripycnom kan i samme organ (i det mindste 

 når organets væxt er begrænset) gå over til at blive 

 et pycnom. 



når nemlig misdannelsen er på sit højeste, kan der på den enkelte blomsts 

 plads udvikles en hel lille kurv, og her vil man dog vel ikke slutte: en 

 blomst = en blomsterstand, salidt som: et blomsterdække = et kurv- 

 dække eller lignende, c) Når vi hos nogle Ranunculnceer finder 5 frugt- 

 blade , hos andre 30, atter hos andre kun 1, vilde det næppe være vi- 

 denskabeligt — blot støttende sig til et ,,schema" — at slutte som 

 følger: Ranunculaceerne har 5 frugtblade; hvor vi bar flere — f. ex. 

 30 — er disse „Anhangsgebilde'' til 5 undertrykte frugtblade; hvor vi 

 har færre — f. ex. 1 — er de 4 frugtblade undertrykte. Man har i 

 virkeligheden behandlet fnokken hos Compositeerne på denne gammeldags 

 måde. Hver fnokstråle tager sædvanlig liden plads op; det er ofte for- 

 målstjenligt, at antallet er stort; hvad mærkværdigt er der da i, at visse 

 slægter har mange bægerblade, eller har flere bægerblade end andre slæg- 

 ter, eller har flere bægerblade end slægter i nærstående familier? Der er 

 kortsagt ikke det allermindste, der taler for den hypothèse, at fnokken er 

 „Anhangsgebilde" til 5 undertrykte bægerblade. (Om den himmelvide for- 

 skel mellem et bæger, der gradvis undertrykkes, og et bæger, der gradvis 

 omdannes, se 1ste afsnit III, 3). 



