281 



pigere her i det nordostlige hjørne. Ved de talrige stengær- 

 der trælfer man Polypodium Dryopteris, P. Phegopteris og Cy- 

 stopteris fragil/s, hvoraf de to sidste også savnes mod syd- 

 vest, og på de tørre marker ere Airopsis caryopliyUea, Teesdalia 

 nudicaulis og Filago minima hyppige. At søerne også alle 

 ere samlede i dette hjørne, er alt bemærket. I disse og om- 

 kring deres bredder findes dog kun enkelte planter, der ikke 

 ere bemærkede andetsteds i egnen, nemlig Potamogeton præ- 

 Iongus og P. marinus, Cyperus fuscus, LittoreUa lacustris og 

 Ranunculus reptans. 



Den tykke kalkskorpe, hvormed alle stene ved bredderne af 

 Tjustrup- og Tuel-sø ere bedækkede, vidne om, at disse søers 

 vand er meget kalkholdigt, og de mange flintestene, hvoraf 

 stengærderne hist og her ere opførte, lader formode, at kal- 

 ken her er trådt frem til overfladen, hvad der også på flere 

 steder er tilfældet. Da en del af denne kalkholdige jordbuud 

 tillige er bedækket med skov, afgive den passende vokseste- 

 der for kalkyndende skovplanter, hvorfor man også i skov- 

 strækningen mellem de to nævnte søer træffer alle 3 arter af 

 Cephalanthera tilligemed Bentaria bulbifera, ligesom Neottia 

 også her forekommer i mængde. — Den mest i øjne faldende 

 forskel mellem det her omtalte hjørne og den sydvestligere 

 del af egnen bevirkes dog ved skovenes ulige fordeling, hvad 

 der vel nærmest er en følge af de forskellige jordbundsfor- 

 hold. Den fladere og mere lerede jordbund i den sydvestlige 

 del er nemlig mere lønnende for agerbruget, hvorfor man 

 også der kun finder mindre skovpartier spredte, navnlig langs 

 stranden, hvorimod de mere grusblandede og bakkede jorder 

 her i det nordøstlige hjørne ere mindre lønnende for dyrknin- 

 gen, medens de fortrinligt egne sig til skovkultur, hvorom de 

 herlige bøgeskove afgive et talende vidnesbyrd. Skovene 

 indtage derfor også her et forholdsvis stort areal, men de sær- 

 egne planter, som findes i dem, skulle senere omtales i for- 

 bindelse med strandskovene. 



Om hedestrækninger kan der naturligvis i en egn som 

 denne ikke være tale, dog findes, såvel i den sydvestlige del 



