(4) 



de ere mindre kraftige , ligeledes anlægges i dette cellelag, ere celle- 

 delingerne, der finde sted ved støvdannelsen, dog så grundforskellige 

 fra dem, der finde sted ved bladdannelsen, at der aldeles ingen grund 

 er til i støvsækkene hos hine planter at se en rudimentær bladud- 

 vikling. W. måtte tvertimod anse denne udviklingshistorie for en 

 for støvdannelsen ejendommelig, og fandt dette i væsentlig- grad be- 

 styrket derved, at støvets urmoderceller anlægges nøjagtigt på samme 

 måde i utvivlsomt ægte støvblade : navnlig havde han fuldstændige 

 og omhyggelige udviklingshistorier af støvdragere hos Datura og 

 Hyoscyamus. Han måtte slutte, at støvdragerne hos Cy cl anther a 

 og Euphorbia helt og holdent ere ægte akser, og fandt deri et nyt 

 eksempel på, at fysiologiske arbejder ikke kunne antages noget sted 

 i planteriget at være ufravigeligt knyttede til enkelte bestemte grund - 

 organer , at ligesom akse , blad og rod kun ere relativt forskellige 

 udprægninger åf samme højere grundorgan , således kunne de også 

 alle deltage i de samme funktioner. (En udførlig gengivelse af den 

 her refererede undersøgelse findes i »Botaniska Notiser« , 1871, s. 

 179 ff.). 



2. Den 7de december 1871. Kedaktør Møller -Holst med- 

 delte planen for hans ved årets begyndelse oprettede markfrø - 

 kontrol, der har til mål at fjærne usikkerheden og bedragerierne 

 i frøhandelen, i lighed med, hvad der ved de kemiske laboratorier var 

 opnået med hensyn til gødningshandelen. Denne plan , der var for- 

 beredt i løbet af de to foregående år, blev væsentlig fremmet ved. at 

 der i fjor oprettedes en sådan frø-kontrol ved akademiet i Tharand i 

 nærheden af Dresden , et foretagende , der straks fandt flere efter- 

 lignere i Tyskland og Østerrig. så at der nu er mindst 6 — 8 slige 

 anstalter i virksomhed. 



Frøkontrollen går ud på at bestemme dels frøets renhed , dels 

 dets spireevne. Renheden bestemmes på følgende måde: En ud- 

 taget prøve vejes først og sigtes derpå gennem en række af sigter 

 af forskellig finhed ; der vejes atter, og af det frasigtede frø udpilles 

 en mindre prøve, 1—5 gram. Har sigtningen givet 50 p. ct. fra- 

 renset frø , og dette ved pilningen igen giver 50 p. ct. rent frø, 

 bliver den endelige renhed for hele prøven at bestemme som 25 p. 

 ct., en renhedsgrad , som for de mindre almindelige Græsarters ved- 

 kommende slet ikke er usædvanlig. Dog have 27 Græsarter i 50 

 prøver i gennemsnit givet 60 p. ct. rent fro: medens nemlig de al- 

 mindeligst dyrkede Græsarter, som Lolium peretine og Vhleum 

 pratense, næppe have givet under 90 p. ct., og Kloverarterne 80 - 90 

 p. ct. rent frø, så har f. eks. Dactylis glomerata i gennemsnit (af 

 8 prøver) givet 40 p. ct. og Lolium Italicum i gennemsnit (af 

 13 prøver) givet 12 — 13 p. ct. rent frø. 



Den ringe grad af renhed er enten begrundet i ufuldkommen 

 rensning eller i forsætlig indblanding af fremmede bestanddele. Til 

 slige forfalskninger benyttes: 1) afharpningen fra udsøgte varer, 2) 

 billigere frøsorter, som Air a ßexuosa med dens tilbehør af blade 



