59 



standen i disse Misdannelser skulde have gjenindtaget sin 

 oprindelige Plads. Det kan med nok saa god Grund an- 

 tages , at det netop er en usurperet Plads , Slyngtraaden og 

 Blomsterstanden have indtaget i disse Tilfælde. Det Hele 

 rnan kan slutte af disse Misdannelser er, at Slyngtraaden er 

 et,. Skud, hvad der jo ikke er reist Tvivl om. Den Misdan- 

 nelse, Heiberg anfører, hvor Slyngtraaden var rykket langt 

 ned, kan jeg heller ikke finde afgjørende. 



Næsten ligesaa liden Vægt jeg tør tillægge Misdannelser 

 til Afgjørelse af den her omtalte Art Spørgsmaal, næsten 

 ligesaa ringe Betydning har Anatomien, ialtfald paa sit 

 nuværende Standpunkt. Det er underligt at see Anatomien 

 benyttet baade til Forsvar for Sympodialtheorien (Cauvet) og 

 til Fordeel for Monopodialtheorien (Lestiboudois) og til An- 

 greb paa Kløvningstheorien (Lestiboudois og Cauvet). 



Mine Grunde til at frakjende Anatomien videre Betyd- 

 ning ved Afgjørelse af Spørgsmaalet om, hvad der er Hovedaxe 

 og hvad der er Biaxe, ere følgende : 



1. Den samme Axe kan have forskjellig anatomisk Bygning 

 paa forskjellige Steder af sit Forløb, saaledes f. Ex. 

 det hypokotyle Stængelstykke, den løvbladbærende og 

 den florale Region., 



2. Sideaxerne ere længe tilstede, førend de faae Karbund- 

 ter, og de ere saaledes ei opstaaede af Moderstænglens 

 Karbundter (saaledes som Lestiboudois mener). Heller 

 ikke faae de deres Karbundter fra Moderstænglen, men 

 danne dem selv efterhaanden som de faae Blade og i et 

 Antal svarende til disse Blade. 



3. Den Maade, hvorpaa Sideaxernes anatomiske Elementer 

 navnlig Karbundterne ere forbundne med Moderaxens 

 anatomiske Elementer, tør jeg heller ikke benytte; thi 

 herom vides med Sikkerhed meget for lidt, og de Sæt- 

 ninger, der i Lærebøgerne findes herom, ere ikke beviste 

 ved et tilstrækkeligt Antal Undersøgelser. 

 Spørgsmaalet om, hvad Slyngtraaden er, kan efter min 



Mening kun afgjøres af Udviklingshistorien. Kjærne- 



