61 



traaden, har en Dy Væxtretning. Det vil ogsaa være ulo- 

 gisk at betragte begge Kløvningsaxer som Hovedaxer, hvilket 

 vel nærmest bliver Prillieux's Mening; thi den ene Kløvnings- 

 axe, nemlig Slyngtraaden, har jo netop en ny Væxtretning 

 og er følgelig en Biaxe. 



Hvis Skudet opfattes som Individ, vil Prillieux's Theori 

 være en Urimelighed. Stængelen var før Kløvningen et Indi- 

 vid; Slyngtraaden er et Skud og hvad der ligger ovenover 

 den er ogsaa et Skud; men begge disse sidste Skudindivider 

 betragter han jo som Fortsættelse af det underliggende Skud- 

 individ, altsaa skal dette Individ have deelt sig i 2 Individer; 

 men en Deling af Individet uden at dette mister sin Indivi- 

 dualitet strider mod Individets Begreb. Men det bliver jo 

 ikke ved den ene Kløvning, thi det ene af de ved Kløvningen 

 opstaaede Individer kløves igjen i to Individer, og dette gjen- 

 tages fremdeles mange Gange, og dog ere alle disse Individer 

 kun eet Individ; thi de ved Kløvningen opstaaede Individer 

 ere jo kun Fortsættelser af det foregaaende Individ og altsaa 

 ikke nye Individer. En Kløvning af Individet er i Plante- 

 riget ligesaa urimelig som den er det i Dyreriget. Begge 

 Steder er denne Kløvningstheori kommen ind i Videnskaben 

 ved en uklar Spekulation og den har begge Steder ligelidt at 

 støtte sig til. 



Hverken Sympodialtheorien eller Kløvningstheorien er alt- 

 saa holdbar; Monopodialtheorien er den ene rigtige. Dette 

 viser Udviklingshistorien bestemt. Grenens hele Udviklings- 

 gang er fuldstændig stemmende med den Udviklingsgang vi 

 ellers træffe hos Monopodier. Slyngtraaden hos Vitaceerne 

 er altsaa et Sideskud paa en monopodial Axe. Dette Side- 

 skud har en lovbunden Stilling, nemlig modsat et Blad og, 

 da Bladstillingen er 1 k, bliver det følgelig ogsaa stillet lige 

 ovenover det Blad, som sidder et Stængelstykke længere nede. 

 Kunde man da ikke have Ret til med Lestiboudois at hen- 

 føre Slyngtraaden til dette underliggende Blad som dets 

 Hjørneknop? Forsaavidt som man ved en Hjørneknop kun 

 forstaaer en Knop, der staaer i et saadant konstant Stillings- 



