7 S 



nocystis, men hos Bryonia fremtræder Anlægget til Løv- 

 skud før Anlægget til Hanblomsterstand. 



5. Hanblomsterstandens Blomster anlægges paa Blomster- 

 standens Axe i Spiralstilling og i spidssøgende Orden. 

 Blomsteranlæggene have intet udvendig synligt Støtteblad 

 og Moderaxens Væxtspids er meget lav navnlig hos 

 Bryonia. 



6. Samtidig med Blomsteranlægget opstaaer hos Echinocy- 

 stis og Cyclanthera umiddelbart under Blomsteranlægget 

 en serial Knop, der udvikler sig til en secundær Klase, 

 stillet tæt under den paagjældende Blomst i den primære 

 Blomsterstand. 



7. Paa Løvskudenes Væxtspids sees det yngste Anlæg til 

 Slyngtraad omtrent ved det 4de Blad. Slyngtraadsan- 

 lægget er stillet i Høide med og tæt ved den Knop, der 

 sidder i det paagjældende Bladhjørne, meri er almindelig 

 ei sammenhængende med den. Det udspringer selvstæn- 

 digt fra Hovedaxen, hvorpaa den i Begyndelsen sees som 

 en rand meget flad Knude, der fra allerførste Færd neppe 

 er kjendelig paa andet end paa at Cellerne i et lille 

 circulært Parti af Hovedstænglens Periblem ere noget 

 mindre end de tilgrændsende Celler. 



8. Hos Bryonia voxer Slyngtraadsanlægget ligefrem ud til 

 Slyngtraad uden at frembringe Sidedannelser. 



9. Hos Echinocystis, Cyclanthera og Cucurbita Pepo danner 

 der sig paa Slyngtraadsanlægget Sidedannelser, Slyng- 

 traadsarme, fra en lav terminal Væxtspids. Den 1ste 

 Slyngtraadsarm vender udad, de senere anlægges efter 

 hinanden i opadstigende Spiralstilling. 



Af disse udviklingshistoriske Kjendsgjerninger tør man 

 vel uddrage følgende Slutninger: 



a. Hanblomsterstanden er en Klase, under hvis Blomster 

 nye Klaser kan være stillede (ifølge 5 og 6). 



b. Løvbladknoppen, Centralblomsten og Hanblomstklasen fra 

 det samme Bladhjørne danne et kvastformigt Forgrenings- 

 system (ifølge 2 og 4). 



