83 



stillet i Bladhjørnet, men senere har han forandret Anskuelse 

 og betragter den som Blad paa Hovedaxen. Ligeledes har 

 Seringe endt med at tyde Slyngtraaden som Blad paa Hoved- 

 axen. Der er vel overhovedet Ingen, der nu nærer den An- 

 skuelse, at Slyngtraaden er Rod. 



b. Slyngtraaden er Blad dannelse. 



De Forfattere, der have denne Anskuelse, afvige atter fra 

 hinanden, idet den af nogle ansees for en Bladflig, af andre 

 for et selvstændigt Blad, hvilket saa af nogle antages at 

 sidde paa Hovedaxen og af andre at sidde paa Axen af 2den 

 Orden som et af dennes Forblade. 



a. Slyngtraaden ty.de t som Bladflig. 



Paa Grund af Slyngtraadens Stilling ved Siden af Løv- 

 bladet ansaae St. Hil ai re 1 ) den for et Axelblad og samme 

 Anskuelse har De C an do Ile 2 ), der dog er noget tvivlende. 



Payer's 3 ) paa Karbundtforløbet støttede Anskuelse, at 

 Slyngtraaden er nogle fra det øvrige Blad devierede Kar- 

 bundter, er vel i Grunden ikke synderlig afvigende fra St. 

 Hilaires. 



ß. Slyngtraaden er et Blad paa Hovedaxen. 



Clos 4 ) betragter Slyngtraaden og Bladet i dens Nærhed 

 som Folia geminata. Men da han mener, at Folia geminata 

 opstaae ved Dédoublement eller Kløvning af et Bladanlæg, 

 kunde man maaskee ogsaa have opført ham blandt dem, der 

 betragte den som Bladflig. 



At Seringe og Tassi sluttelig have erklæret Slyngtraaden 

 for et Blad paa Hovedaxen, er alt omtalt. 



1 ) St. Hi lai re: Mern. d. Mus. Tom. 9. p. 190 (1822). 



2 ) De Candolle: Organography. Tom. 2, p. 188 (1827). 

 u ) Pay er: Ann. de sc. nat. Serie 3, Tom. 3, p. 164. 



4 ) Clos: Compt. rend. 1855. Bul. d. soc. bot. T. 3, p. 546. 



6* 



