98 



5. Tiden mellem Anlæggelsen af et Kopdækblad og Anlæg- 

 gelsen af den tilsvarende Hovedstøvdrager er meget lille, 

 navnlig for de første Hovedstøvdrageres Vedkommende. 



6. Hovedstøvdragerne ere i Begyndelsen halvkugleformige 

 Vorter og det tilsvarende Kopdækblad sees som en Valk 

 ved dens Grund. Stundom er Hovedstøvdrageren i Be- 

 gyndelsen sammensmeltet med det tilsvarende Kopdæk- 

 blad til een Cellevorte. 



7. Deu første Bistøvdrager af hver Gruppe fremtræder som 

 en lille Ophøining tæt op til og ved Grunden af Hoved- 

 støvdrageren foran og til Siden for denne. 



Den anden Bistøvdrager i Gruppen fremtræder lige- 

 ledes som en lille Ophøining tæt op til og ved Grunden 

 af den første Bistøvdrager foran og til Siden for den; 

 men paa den modsatte Side af det under Nr. 3 nævnte 

 Plan. Anlæggelsen af de senere Bistøvdragere skrider 

 videre paa den her beskrevne Maade. 



8. Støvdragernes Væxtretning er under dens hele Udvikling 

 uforandret. 



9. Efterat Støvknappen har udviklet sig, hvilket foregaaer 

 paa almindelig Maade, dannes ved en anatomisk Foran- 

 dring af Cellevævet et Led paa Støvtraaden, omtrent 

 paa Grændsen mellem Støvtraadens øverste og mellemste 

 Trediedeel, saa at Forholdet mellem Længden af det 

 Stykke, der ligger over Leddet, og Længden af det 

 Stykke, der ligger under Ledet omtrent er 



Naar Støvtraadens Væxt er afsluttet, er Forholdet 

 mellem de nævnte Stykker mindre end 1 /s og kan synke 

 ned til omtrent V4— 



10. Støvtraaden har et centralt Karbundt. 



11. De tre Frugtblade anlægges samtidig og først efter at 

 idetmindste Hovedstøvdragerne ere anlagte. 



12. De tre Æg anlægges som halvkugleformige Dannelser 

 indenfor de valkformige Frugtblade, ligesom i disses 

 Bladhjørner og de anlægges meget kort Tid efter Frugt- 

 bladene. 



